Okresná prokuratúra Spišská Nová Ves 
Elektrárenská 1, 052 01 Spišská Nová Ves 1 	

Sp. zn. : 1 Pv 605/14/8810	Spišská Nová Ves, 30.4.2015
EEČ : 2-68-592-2015

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Krádež podľa § 212 odsek 2 písmeno f, odsek 3 písmeno b Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Spišská Nová Ves
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
Okresnému úradu Spišská Nová Ves, odboru všeobecnej vnútornej správy,

dňa 07. septembra 2014, v rozmedzí času od 10.00 h do 10.50 h, v priestoroch mestskej krytej plavárne na ul. Za Hornádom v Spišskej Novej Vsi, vzal spred dverí sauny dioptrické okuliare, nezistenej značky, ktoré v ruke preniesol k svojej taške, ktorú mal položenú pri bazéne, kde sa ich snažil ukryť, čím takto XXXXX, nar. XXXXX, bytom XXXXX, XXXXX, spôsobil škodu vo výške 200 €,

pretože výsledky skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom.

Odôvodnenie:
	Uznesením povereného príslušníka Obvodného oddelenia PZ Spišská Nová Ves pod sp. zn. ORP-1341/SN-SN-2014 zo dňa 19.11.2014 bolo podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX za prečin krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. f/, ods. 3 písm. b/ Tr. zákona, na tom skutkovom základe, že dňa 07.09.2014, v čase medzi 10.00 h až 10.50 h, v Spišskej Novej Vsi, ul. Za Hornádom, v priestoroch mestskej krytej plavárne, spred dverí sauny ukradol 1 ks dioptrických okuliarov neznámej značky, čím takto poškodenému XXXXX, nar. XXXXX, spôsobil škodu krádežou vo výške 200 €, pričom bol za obdobný čin postihnutý v posledných dvanástich mesiacoch, a to dňa 05.12.2013 v blokovom konaní na pokutu 10 € uloženou Obvodným oddelením PZ v Spišskej Novej Vsi za priestupok proti majetku podľa § 50 ods. 1 zákona č. 372/1990 Zb., č. bloku A 648645, čím pre spoločnosť XXXXX, IČO: XXXXX, spôsobil škodu vo výške 6,98 € a bol za taký čin v predchádzajúcich dvadsiatich štyroch mesiacoch odsúdený trestným rozkazom Okresného súdu Spišská Nová Ves, sp. zn. 0T 15/2014 z 14.02.2014, kde mu bol uložený podmienečný trest odňatia slobody v trvaní jedného mesiaca so skúšobnou dobou v trvaní jedného roka.
	
    	Preskúmaním spisového materiálu na vec sa vzťahujúceho od momentu vznesenia obvinenia som v rámci výkonu prokurátorského dozoru v zmysle ust. § 230 Tr. poriadku zistil, že do spisového materiálu boli predložené listinné dôkazy, ktoré neodôvodňujú podanie obžaloby a postavenie obvineného pred súd.

	Podľa § 2 ods. 1 Tr. poriadku nikto nemôže byť stíhaný ako obvinený inak než zo zákonných dôvodov a spôsobom, ktorý ustanovuje tento zákon.

	Podľa § 2 ods. 10 Tr. poriadku orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bol zistený skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie. Dôkazy obstarávajú z úradnej povinnosti. Právo obstarávať dôkazy majú aj strany. Orgány činné v trestnom konaní s rovnakou starostlivosťou objasňujú okolnosti svedčiace proti obvinenému, ako aj okolnosti, ktoré svedčia v jeho prospech, a v oboch smeroch vykonávajú dôkazy tak, aby umožnili súdu spravodlivé rozhodnutie.

Podľa § 2 ods. 12 Tr. poriadku orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán.
 
Predmetom trestného stíhania nie je pomenovanie trestného činu s jeho zákonným označením, ale konkrétny skutok páchateľa významný z hľadiska trestného práva hmotného, t.j. taký skutok, ktorý vykazuje znaky skutkovej podstaty konkrétneho trestného činu. 

	Prečinu krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. f) Tr. zákona  sa dopustí ten, kto si prisvojí cudziu vec tým, že sa jej zmocní a bol za obdobný čin v predchádzajúcich dvanástich mesiacoch postihnutý. 

	Prečinu krádeže podľa § 212 ods. 3 písm. b/ Tr. zákona sa dopustí páchateľ, ak spácha čin uvedený v odseku 1 alebo 2 hoci bol za taký čin v predchádzajúcich dvadsiatich štyroch mesiacoch odsúdený.

	Podľa § 128 ods. 5 Tr. zákona postihnutým za obdobný čin sa na účely tohto zákona rozumie ten, komu bola za obdobný čin uložená sankcia alebo iné opatrenie za priestupok alebo iný obdobný delikt. To neplatí, ak je uložená sankcia alebo iné opatrenie zahladené.
Zo skutkových okolností, ktoré sú predmetom trestného stíhania a ktoré vyvstali po vznesení obvinenia je zrejmé, že k naplneniu zákonných znakov prečinu krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. f) Tr. zákona malo dôjsť v dôsledku priestupkovej recidívy obvineného, ktorý sa v priebehu zákonom stanovenej lehoty dvanástich mesiacov mal opätovne dopustiť konania napĺňajúceho znaky priestupku proti majetku. 

	V tejto súvislosti je potrebné poukázať na listinné dôkazy nachádzajúce sa v predloženom vyšetrovacom spise, z ktorých je zrejmé, že obvinenému bola v blokovom konaní uložená pokuta vo výške 10.- € za priestupok proti majetku podľa § 50 odsek 1 zákona o priestupkoch, ktorého sa obvinený dopustil dňa 05.12.2013. Rovnako je zo spisu zistiteľné, že uvedenú pokutu obvinený (vtedy priestupca) zaplatil.

	Napriek predchádzajúcemu postihnutiu obvineného za citovaný priestupok proti majetku ďalej nemožno konanie obvineného opísané vo výroku uznesenia povereného príslušníka PZ právne kvalifikovať ako prečin krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. f/ Tr. zákona pre absenciu objektívnej stránky tohto trestného činu, ktorá primárne predpokladá postihnutie páchateľa za obdobný čin, pri súčasnej akceptácii citovaného ustanovenia § 128 odsek 5 Tr. zákona, ktoré legálnou definíciou pojmu „postihnutým za obdobný čin“ vytvára zákonné predpoklady pre trestnoprávnu kvalifikáciu tohto konania ako trestného činu, len v prípade splnenia podmienky nezahladenia uloženej sankcie alebo iného opatrenia za obdobný čin. 

	Pri úvahách o trestnosti skutku, pre ktorý sa trestné konanie vedie, nemožno prehliadnuť skutočnosť, že zákon o priestupkoch výslovne neupravuje inštitút zahladenia priestupkov. Z hľadiska pojmových znakov prečinu krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. f) Tr. zákona ide pritom o základnú a nevyhnutnú podmienku pre vyvodenie trestnej zodpovednosti páchateľa. 

	Z listinných dôkazov zabezpečených do vyšetrovacieho spisu po vznesení obvinenia obvinenému vyplýva, že pokutu za priestupok zo dňa 05.12.2013 obvinený zaplatil. Vzhľadom na absenciu zákonnej právnej úpravy zahladenia priestupku v zákone o priestupkoch, je v danej trestnej veci nevyhnutné objektívne posúdiť, či úhradou pokuty za priestupok bola splnená negatívna podmienka zahladenia uloženej sankcie za toto predchádzajúce protiprávne konanie obvineného. 

	Skutočnosť, že zákon o priestupkoch ani nijaký iný platný a účinný zákon nepozná inštitút zahladenia (priestupky proti majetku, za ktoré bola uložená sankcia - pokuta do výšky 331.- € nemožno podľa platného právneho poriadku Slovenskej republiky zahladiť), nemôže byť vykladaná v neprospech obvineného. Pri riešení tejto problematiky je potrebné vychádzať z analógie zákona o priestupkoch s Trestným zákonom, ktorý inštitút zahladenia upravuje v ustanoveniach § 92 a § 93. Podľa § 93 ods. 1 Tr. zákona, ak bolo odsúdenie zahladené, hľadí sa na páchateľa, ako keby nebol odsúdený. Podľa § 92 ods. 2 Tr. zákona, ak ide o odsúdenie na tresty uvedené v § 32 písmena b) až l), k zahladeniu dochádza ich vykonaním. Medzi týmito trestami sú aj peňažný trest (písmeno d/), trest prepadnutia veci (písmeno f/) a trest zákazu činnosti (písmeno g/), teda tresty, ktorých charakter je obdobný so sankciami, ktoré možno uložiť za priestupok podľa zákona o priestupkoch. 
	Na rozdiel od Trestného zákona, právne predpisy, ktoré zakotvujú skutkové podstaty správnych deliktov, neupravujú však postup správnych orgánov pri postihu za pokračujúci delikt. Pri nedostatku špeciálnej úpravy za pokračujúci delikt je potrebné použiť „analogiu legis“, t. j. vychádzať z Trestného zákona. Na základe analógie je teda v danom prípade potrebné aplikovať pravidlá pre ukladanie trestu za pokračujúci delikt zakotvené v Trestnom zákone. 

	Použitím analógie Trestného zákona a zákona o priestupkoch možno v trestnej veci obvineného XXXXX dospieť k záveru, že vykonaním sankcie za priestupok (zaplatením pokuty), došlo zároveň aj k jeho zahladeniu (§ 92 ods. 2 Tr. zákona per analogiam). 

	Z tohto dôvodu aktuálne posudzovaný skutok, pre ktorý bolo vznesené obvinenie uznesením povereného príslušníka PZ nemôže byť kvalifikovaný ako prečin krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. f) Tr. zákona, pretože na predchádzajúce postihnutie za obdobný čin (priestupok proti majetku) nemožno v súlade s citovaným ustanovením § 128 ods. 5 Tr. zákona  prihliadať. Ako ďalej vyplýva z ust. § 212 ods. 3 písm. b/ Tr. zákona pričítanie tejto právnej kvalifikácie je možné len vtedy, pokiaľ páchateľ spáchal čin uvedený v odseku 1 alebo 2 (v našom prípade konkrétne ods. 2). Nakoľko ust. § 212 ods. 3 písm. b/ Tr. zákona tvorí kvalifikovanú skutkovú podstatu trestného činu k ods. 2, na ktorú v našom prípade nie je možné prihliadať, preto obvineného nie je možné postihovať ani za túto prv uvádzanú právnu kvalifikáciu.   
	
	Podľa § 212 ods. 1 Trestného zákona sa prečinu krádeže dopustí ten, kto si prisvojí cudziu vec tým, že sa jej zmocní a spôsobí tak malú škodu.

Podľa § 212 ods. 2 Tr. zákona sa rovnako ako v odseku 1 potrestá, kto si prisvojí cudziu vec tým, že sa jej zmocní a
a)	čin spácha vlámaním,
b)	bezprostredne po čine sa pokúsi uchovať si vec násilím alebo hrozbou bezprostredného násilia, 
c)	čin spácha na veci, ktorú má iný na sebe alebo pri sebe, 
d)	takou vecou je vec z úrody z pozemku, ktorý patrí do poľnohospodárskeho pôdneho fondu, alebo drevo z pozemku, ktorý patrí do lesného pôdneho fondu, alebo ryba z rybníka s intenzívnym chovom, 
e)	čin spácha na veci, ktorej odber podlieha spoplatneniu na základe osobitného predpisu, alebo
f)	    bol za obdobný čin v predchádzajúcich dvanástich mesiacoch postihnutý.

	Podľa § 236 ods. 1 sa prečinu zatajenia veci dopustí ten, kto si prisvojí cudziu vec malej hodnoty, ktorá sa dostala do jeho moci nálezom, omylom alebo inak bez privolenia oprávnenej osoby.

 	Podľa § 125 ods. 1 Trestného zákona sa škodou malou (malej hodnoty) rozumie škoda prevyšujúca sumu 266,- €.

Vzhľadom na odborné vyjadrenie k vyčísleniu škody na odcudzenej veci, ktorá nepresahuje sumu 266 €, na nenaplnenie trestného činu krádeže v zmysle ust. ods.   1 a ods. 2 § 212 Tr. zákona a tiež na nenaplnenie objektívnej stránky prečinu podľa § 236 Tr. zákona po formálnej stránke, nie je právne možné, aby sa konanie obvineného, ktorý sa zmocnil dioptrických okuliarov posudzovalo z trestnoprávneho hľadiska.   

	Podľa § 214 ods. 1 Trestného poriadku prokurátor alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní. 
	
	Podľa § 214 ods. 2 Trestného poriadku policajt postupuje inému orgánu, iba ak vo veci nebolo vznesené obvinenie. 

	Vyhodnotením dôkazov zabezpečených v rámci trestného stíhania tak jednotlivo, ako aj vo vzájomnej súvislosti, prezentovaním právnych úvah k otázke predchádzajúceho postihnutia za priestupok a zohľadnením výšky odcudzenej veci však nie je možné vylúčiť to, že obvinený sa dopustil konania, ktoré by mohlo byť priestupkom proti majetku v zmysle ust. § 50 ods. 1 zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov, na prejednanie ktorého je príslušný Okresný úrad Spišská Nová Ves, odbor všeobecnej vnútornej správy. 

	Z uvedeného dôvodu bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Peter Garčala
prokurátor