Okresná prokuratúra Bratislava III 
Vajnorská 47, 832 77 Bratislava 3 	

Sp. zn. : 3 Pv 113/15/1103	Bratislava III, 18.5.2015
EEČ : 2-10-168-2015

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Bratislava III
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
	povolanie: konateľ spoločnosti
dňa 13. 06. 2014 na XXXXX v Bratislave došlo medzi spoločnosťou XXXXXXXXXX XXXXX, s. r. o. ako prenajímateľom a medzi spoločnosťou XXXXX, s.r.o. so sídlom XXXXX XXXXX, ako leasingovým nájomcom, zastúpenou jej konateľom XXXXX, k uzatvoreniu leasingovej zmluvy číslo 122378-L, predmetom ktorej bolo osobné motorové vozidlo značky Mercedes-Benz A 180 CDI kombi, VIN: WDD1760001J072339, evidenčné číslo BA-837GA, rok výroby 2013, červenej farby, v obstarávacej hodnote 27.000,- Eur, pričom leasingový nájomca uhradil pri uzatvorení leasingovej zmluvy prvú zvýšenú leasingovú splátku vo výške 8.483,29,- Eur a ďalej sa zaviazal splácať uvedené vozidlo v pravidelných mesačných splátkach, každú splátku vo výške 383,29,- Eur po dobu 60 mesiacov, avšak leasingový nájomca žiadnu ďalšiu leasingovú splátku už nezaplatil, pričom z dôvodu neuhrádzania leasingových splátok pristúpila spoločnosť Mercedes-XXXXX XXXXX, s.r.o. dňa 24. 09. 2014 k vypovedaniu zmluvy o finančnom leasingu a dňa 26. 09. 2014 k výzve na vydanie predmetu leasingu, avšak XXXXX uvedené vozidlo doposiaľ nevrátil a dlžnú sumu neuhradil, čím takto svojim konaním spôsobil poškodenej spoločnosti XXXXX-XXXXX XXXXX, spoločnosť s ručením obmedzeným, so sídlom v XXXXX, XXXXX, škodu v celkovej výške 18.516,71,- Eur,   

lebo  tento skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:

Vyšetrovateľ Policajného zboru, Okresného riaditeľstva Policajného zboru  XXXXX III, odboru kriminálnej polície, 2. oddelenia vyšetrovania uznesením zo dňa 12.02.2015, sp. zn. ČVS: ORP-1092/-VYS-B3-2015 podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začal trestné stíhanie pre spáchanie prečinu sprenevery podľa § 213 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona a zároveň postupom podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol pre jeho spáchanie obvinenie osobe XXXXX. 

Zo skutkových okolností, ktoré sú predmetom trestného stíhania je zrejmé, že k udalostiam zakladajúcim podozrenie z trestného činu, pre ktoré bolo osobe XXXXX vznesené obvinenie pre vyššie uvedený skutok a na základe skutkových okolností popísaných v predmetnom uznesení o vznesení obvinenia malo dôjsť v súvislosti s uzavretím leasingovej zmluvy na osobné motorové vozidlo zn. Mercedes-Benz A 180 CDI kombi, VIN: WDD1760001J072339, evidenčné číslo BA-837GA, rok výroby 2013, červenej farby, v obstarávacej hodnote 27.000,- Eur, na základe riadneho neuhrádzania leasingových splátok za predmetné vozidlo a jeho následné nevrátenie leasingovej spoločnosti po odstúpení od leasingovej zmluvy z jej strany. 

V súvislosti s vedením trestného stíhania pre prečin sprenevery podľa § 213 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona je z procesného hľadiska nevyhnutné konštatovať, že v predmetnej trestnej veci bolo vykonané dokazovanie, ktoré v súlade s ustanovením § 2 ods. 10 Trestného poriadku spĺňa podmienku náležitého zistenia skutkového stavu veci v rozsahu nevyhnutnom pre rozhodnutie.

	V priebehu prípravného konania bolo podané písomné trestné oznámenie spoločnosťou XXXXX-XXXXX XXXXX, s.r.o. v zastúpení prokuristami XXXXX a XXXXX, po čom bol následne v procesnom postavení svedka-poškodeného dňa 12.02.2015 vypočutý XXXXX, ktorý uviedol bližšie okolnosti ohľadom uzavretia leasingovej zmluvy a prevzatia vozidla, ktorého financovanie bolo jej predmetom osobou XXXXX ako  konateľom spoločnosti XXXXX so sídlom XXXXX XXXXX v postavení leasingového nájomcu. 

	Následne dňa 15.04.2015 bol v procesnom postavení obvineného vypočutý XXXXX, ktorý uviedol, že z dôvodu, že nerozumie slovensky slovom ani písmom, požaduje pri svojom výsluchu tlmočníka, pričom týmto bol na predmetnom výsluchu XXXXX, s ktorého prítomnosťou a prekladom svojej výpovede obvinený vyslovil výslovný súhlas a ktorý bol do konania zároveň riadne podľa ustanovenia § 28 ods. 1 Trestného poriadku pribratý ako tlmočník a ktorý pred samotným vykonaním tlmočníckeho úkonu zložil postupom podľa § 5 ods. 6 zákona č. 382/2004 Z.z. o znalcoch a tlmočníkoch sľub. K samotnému skutku potom obvinený uviedol, že ako konateľ spoločnosti XXXXX podpísal so spoločnosťou XXXXX-XXXXX XXXXX, s.r.o. leasingovú zmluvu číslo 122378-L, predmetom ktorej bolo motorové vozidlo značky Mercedes-Benz A 180, evidenčného čísla BA-837GA. Na základe tejto leasingovej zmluvy  sa ja ako dlžník leasingovej spoločnosti ako prenajímateľovi zaviazal splácať za toto vozidlo leasingové splátky po dobu 60 mesiacov. Za svoju spoločnosť zaplatil akontáciu a prvú leasingovú splátku, na čo s vozidlom odišiel do Talianska, kde ho riadne užíval. Asi tak po mesiaci auto požičal známemu, ktorý o ho o požiadal a ktorý sa volá XXXXX z mesta XXXXX v Taliansku s ktorým sa pozná asi 3 roky a ktorému dôveroval, pričom tento mu auto vrátil asi v polovici marca tohto roka, takže s ním opäť disponuje a momentálne sa auto nachádza v XXXXX v jeho hale v meste XXXXX v XXXXX. K nesplácaniu leasingových splátok uviedol, že keď si to auto bral na leasing, tak bol v rámci svojho podnikania schopný leasingový úver aj splácať, ale po tom, ako s autom odišiel do Talianska, sa s firmou dostal do platobnej neschopnosti a nebol som schopný ďalej leasing platiť, a to ani zo svojich súkromných peňazí a vozidlo ani nemohol vrátiť leasingovke, nakoľko ním tom čase nedisponoval, pretože ho požičal tomu svojmu známemu XXXXX. Teraz však s autom už opäť disponuje a  taktiež  si vyriešil finančnú situáciu, na čo sa aj dohodol so zástupcom leasingovej spoločnosti XXXXX na vyriešení celej vzniknutej situácie a urovnaní dlhu, na základe čoho sa aj dňa 13. 04. 2015 dostavil do leasingovej spoločnosti a oznámil im, že celú dlžnú sumu za leasing za vozidlo zaplatil prostredníctvom banky, a to prevodom zo svojich účtov na účet leasingovky a  leasingovú spoločnosť požiadal o okamžité odkúpenie tohto vozidla, na čo mu zástupca leasingovky povedal, že najskôr má ísť vypovedať v tejto trestnej veci na políciu a potom mu to vozidlo odpredajú. Zároveň poznamenal, že s XXXXX z leasingovky komunikoval o urovnaní toho dlhu ešte predtým, ako som sa dozvedel, že je voči nemu v tejto trestnej veci vznesené obvinenie. K svojej výpovedi priložil doklad - vysporiadanie dlžnej sumy za vozidlo, vystavené spoločnosťou Mercedes-XXXXX XXXXX.   	

	Svedok poškodený XXXXX za poškodenú spoločnosť XXXXX-XXXXX XXXXX, s.r.o. bol vo veci opätovne vypočutý dňa 16.04.2015, ktorý v plnom rozsahu potvrdil pravdivosť výpovede obvineného, pričom zároveň uviedol bližšie okolnosti ohľadom jednotlivých splátok za leasing, ktoré obvinený spravil, pričom z jeho výsluchu vyplýva, že obvinený uhradil najprv dňa 12.02.2015 sumu 310,- Eur a následne sa s nimi spojil cestou emailovej komunikácie, kde ich požiadal o vyriešenie vzniknutej situácie, na základe čoho na základe ich vzájomnej komunikácie uhradil  na tri krát, t.j. v troch splátkach sumu celkovú sumu 16.494,09Eur a následne aj sumu predstavujúce DPH vo výške 2.668,08 Eura, čím sa predmet leasingu, t.j. osobné motorové vozidlo zn. Mercedes-Benz A 180 CDI kombi, VIN: WDD1760001J072339, evidenčné číslo BA-837GA, rok výroby 2013, červenej farby stalo v plnom rozsahu výlučným vlastníctvom ich klienta, obvineného XXXXX, voči ktorému z uvedeného titulu už neevidujú žiadne ďalšie pohľadávky a celý obchodný prípad týmto považujú za vysporiadaný, nevznikla im teda ani žiadna škoda, k vozidlu si neuplatňujú žiadne vlastnícke ani iné práva a požiadali o odvolanie pátrania po predmetnom vozidle, pričom všetky tvrdené skutočnosti podložil aj listinnými dôkazmi (potvrdeniami o uhradení odpredajnej faktúry za vozidlo a dokumentami viažucími sa ku skončeniu leasingovej zmluvy), pričom XXXXX zároveň splnomocnili k prepisu predmetného vozidla na svoju osobu na dopravnom inšpektoráte.  

Trestným činom je v zmysle ustanovenia § 8 Trestného zákona protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v Trestnom zákone. Z uvedeného ustanovenia vyplýva, že o trestný čin sa jedná iba vtedy, ak sú súčasne splnené všetky jeho obligatórne (povinné) podmienky, ktorými sú protiprávnosť a formálne znaky, t.j. znaky niektorej skutkovej podstaty trestného činu uvedenej v osobitnej časti Trestného zákona. 

V prípade, ak splnenie ktoréhokoľvek z obligatórnych znakov skutkovej podstaty absentuje, nemôže sa jednať o trestný čin, avšak nemožno vylúčiť, že sa jedná o iné protispoločenské, a v prípade právom upraveného vzťahu, i protiprávne konanie, spravidla však menšej závažnosti (priestupok, iný správny delikt, porušenie povinnosti vyplývajúce z predpisov súkromného práva ako napr. práva občianskeho, pracovného, obchodného, rodinného a pod.), na základe čoho štát, zastúpený zákonodarcom nepovažuje za správne a ani potrebné takého konanie postihovať metódami a prostriedkami trestnej represie, ktoré sú v každom právnom štáte tzv. ultima ratio t.j. krajnými prostriedkami postihu protiprávneho konania najhrubšieho charakteru, pri ktorých ostatné metódy odstránenia protispoločenského a protiprávneho konania spravidla zlyhávajú a ktoré zároveň ochraňujú také vzťahy, na ktorých ochrane má záujem celá spoločnosť. 

Trestného činu sprenevery sa podľa § 213 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona sa dopustí ten, kto si prisvojí cudziu vec, ktorá mu bola zverená, a spôsobí tak na cudzom majetku väčšiu škodu. 

	Podľa ustanovenia § 124 ods. 1 Trestného zákona, škodou sa na účely tohto zákona rozumie ujma na majetku alebo reálny úbytok na majetku alebo na právach poškodeného alebo jeho iná ujma, ktorá je v príčinnej súvislosti s trestným činom, bez ohľadu na to, či ide o škodu na veci alebo na právach. Škodou sa na účely tohto zákona rozumie aj získanie prospechu v príčinnej súvislosti s trestným činom.
 
Podľa ustanovenia § 125 Trestného zákona, škodou malou sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 266 eur. Škodou väčšou sa rozumie suma dosahujúca najmenej desaťnásobok takej sumy. Značnou škodou sa rozumie suma dosahujúca najmenej stonásobok takej sumy. Škodou veľkého rozsahu sa rozumie suma dosahujúca najmenej päťstonásobok takej sumy. Tieto hľadiská sa použijú rovnako na určenie výšky prospechu, hodnoty veci a rozsahu činu.

Pre naplnenie objektívnej stránky trestného činu sprenevery podľa § 213 Trestného zákona sa vyžaduje, aby páchateľ naložil s cudzou vecou v rozpore s účelom, na ktorý mu táto vec bola zverená, a tak zmarí základný účel zverenia takým spôsobom, že znemožňuje tomu, kto mu takúto vec zveril, natrvalo navrátiť vec pôvodnému účelu. Medzi konaním páchateľa spočívajúcom v prisvojení si cudzej, za určitým, presne vymedzeným účelom zverenej veci  na jednej strane a vznikom škodlivého následku, teda vznikom škody na strane druhej  musí byť objektívne daná príčinná súvislosť (nexus causalis).

V zmysle ustanovenia § 130 ods. 3 Trestného zákona, zverenou vecou sa rozumie vec vo vlastníctve inej osoby, ktorú má páchateľ na základe zmluvy v oprávnenom užívaní, alebo z dôvodov plnenia určitých úloh v držbe so záväzkom použiť ju len na dohodnutý účel, alebo za dohodnutých podmienok ju vlastníkovi vrátiť.

Jedná sa o komisívny delikt, teda čin ktorý možno spáchať konaním v pravom zmysle slova, kde konanie v sebe zahŕňa k cieľu zameraný a vôľou riadený svalový pohyb smerujúci ku skutkovou podstatou trestného činu vymedzenému následku, ktorým je porušenie zákonom chráneného záujmu na ochrane vlastníctva veci a rozhodovania o dispozícii s ním, teda k zabráneniu resp. znemožneniu veriteľovi natrvalo vrátiť vec pôvodnému určeniu a tohto trestného činu sa páchateľ dopustí na veci, ktoré mu bola zverená, a to v rozpore s účelom tohto zverenia. 

Z hľadiska subjektívnej stránky je tento trestný čin úmyselným trestným činom s tým, že ide o také prisvojenie si cudzej veci, ktoré v sebe zahŕňa úmysel páchateľa s touto  cudzou vecou,  po tom, ako si ju prisvojí  trvale disponovať.  Ide teda o k následku spôsobenému konaním páchateľa daný úmysel aspoň vo svojej nepriamej forme, teda musí byť prítomná vedomosť páchateľa o tom, že svojim správaním môže spôsobiť následok predvídaný hypotézou príslušnej skutkovej podstaty daného trestného činu uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona, a pre prípad, že ho spôsobí je s tým uzrozumený. Úmysel teda musí byť  daný aspoň v kvalite tzv. vedľajšieho, alebo nepriameho úmyslu (dolus eventualis), t.j. páchateľ musí vedieť, že svojim konaním môže spôsobiť následok, ktorým poškodí alebo ohrozí záujem chránený zákonom a pre tento prípad je s takýmto následkom uzrozumený. Páchateľ teda už v čase, kedy si prisvojí vec, ktorá mu bola zverená je rozhodnutý s ňou naložiť v rozpore s účelom na ktorú mu vec bola zverená.
Z dôkazných prostriedkov produkované dôkazy obsiahnuté v spise nasvedčujú zisteniu, že v danej trestnej veci nebol jeden z obligatórnych znakov skutkovej podstaty stíhaného prečinu sprenevery podľa § 213 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona, a to subjektívna stránka spočívajúca v úmyselnom prisvojení si cudzej veci, dočasne zverenej páchateľovi,  keď z výsluchu obvineného ako aj svedka-poškodeného možno vyvodiť, že obvinený XXXXX nemal v úmysle si trvalo prisvojiť vec, ktorá mu bola zverená (osobné motorové vozidlo zn. Mercedes-Benz A 180 CDI kombi, VIN: WDD1760001J072339, evidenčné číslo BA-837GA, rok výroby 2013, červenej farby), ktoré mu bolo zverené jeho vlastníkom - leasingovým prenajímateľom, spoločnosťou XXXXX-XXXXX XXXXX, s.r.o., nakoľko k neplateniu leasingových splátok došlo v závislosti na objektívne daných skutočnostiach (dočasná platobná neschopnosť obchodnej spoločnosti obvineného) a rovnako tak, čo sa týka nevrátenia predmetu nájmu v čase kedy bol na toto zo strany poškodenej spoločnosti v súvislosti s vypovedaním zmluvy vyzvaný (pričom táto výpoveď sa obvinenému ani nepodarila doručiť na ním uvedenú adresu a rovnako tak bola neúspešná aj agentúra poverená poškodenou spoločnosťou k odobratiu vozidla obvinenému v otázke spojenia sa s leasingovým nájomcom a odobratím predmetu leasingu), pričom táto skutočnosť, okrem uvedených dôvod spočívala aj v tom, že v rozhodnom čase obvinený s predmetným vozidlo nedisponoval (nakoľko ho požičal svojmu známemu), čo vylučovalo v tejto otázke z jeho strany možnosť toto vozidlo vrátiť, aj v prípade, že by sa bol býval dozvedel, že leasingový prenajímateľ od leasingovej zmluvy odstúpil a na vrátenie vozidla ho bol býval vyzval.  Bez povšimnutia nemôže zostať ani skutočnosť, že obvinený ihneď po tom, ako mu to umožnila jeho finančná situácia, pristúpil aktívne k vyriešeniu celej záležitosti, spojil sa s poškodenou spoločnosťou, uhradil celú dlžnú sumu a vozidlo sa tým okamihom v zmysle leasingovej zmluvy a jej príloh stalo jeho výlučným vlastníctvom, na základe čoho si poškodená spoločnosť neuplatňuje v trestnom konaní ani žiadnu škodu, naopak, vyslovilo súhlas so zastavením trestného stíhania obvineného (ktorý je v danom štádiu konania nadbytočný, nakoľko zákon takýto súhlas s trestným stíhaním obvineného, ktorý voči poškodenému nie je v blízkom rodinnom vzťahu, ako to upravuje ustanovenie § 211 Trestného poriadku nepozná) a zároveň, čo je podstatnejšie, vyslovene uviedla, že jej konaním poškodeného nevznikla ani žiadna škoda, ktorú by si uplatnili v adhéznom konaní. 

Konkrétne dôkazy obsiahnuté vo vyšetrovacom spise dokumentujú skutkové okolnosti, tieto však pre absenciu obligatórne stanovených zákonných znakov subjektívnej stránky nenapĺňajú skutkovú podstatu prečinu sprenevery sa podľa § 213 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona. 

	Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku, prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Na základe vyššie uvedených skutočností možno konštatovať, že vykonaným vyšetrovaním neboli zadokumentované dôkazy, ktoré by potvrdzovali pôvodné podozrenie z trestnej činnosti za ktorú je obvinený XXXXX. 

Nakoľko skutok nevykazuje po objasnení všetkých rozhodných okolností a skutočností znaky protiprávneho konania, nie je potrebné zaoberať sa ani otázkou, či konanie obvineného nie je potrebné právne kvalifikovať ako priestupok. 

 Na základe uvedených skutkových a právnych dôvodov bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok.

JUDr. Lukáš Hanniker
prokurátor