Okresná prokuratúra Bratislava III 
Vajnorská 47, 832 77 Bratislava 3

Sp. zn. : 3 Pv 29/12/1103	Bratislava III, 9.6.2015
EEČ : 2-10-207-2015

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX 
Prečin:	Ublíženie na zdraví podľa § 157 odsek 1, odsek 2 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Bratislava III
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX

lebo  tento skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Uznesením vyšetrovateľa PZ Okresného riaditeľstva PZ v Bratislave III Odboru kriminálnej polície sp. zn. ORP-1093/1-OVK-B3-2011 zo dňa 11.01.2012 bolo podľa § 199 ods. 1 Tr. poriadku začaté trestné stíhanie pre prečin  ublíženia na zdraví podľa § 157 ods. 1, ods. 2 písm. a) Tr. zákona a uznesením vyšetrovateľa PZ Okresného riaditeľstva PZ Odboru kriminálnej polície v Bratislave III sp. zn. ORP-1093/1-OVK-B3-2011 zo dňa 06.05.2014   bolo podľa § 206 ods. 1 Tr. poriadku vznesené obvinenie XXXXXovi pre prečin  ublíženia na zdraví podľa § 157 ods. 1, ods. 2 písm. a) Tr. zákona, na tom skutkovom základe, že dňa 17.08.2010 v čase nasledujúcom po 15,30 h v Bratislave na I. gynekologicko – pôrodníckej klinike UNB, Nem. akad. L. Dérera, so sídlom Limbova č. 5, XXXXX, XXXXX ako lekár prevzal službu na pôrodnej sále, kde sa v tom čase už nachádzala pacientka XXXXX, ktorá bola preložená na pôrodnú sálu v doobedňajších hodinách z oddelenia 8C, kde bola dňa 16.08.2010 hospitalizovaná v 42. týždni tehotenstva pre potermínovú graviditu, následne v čase od 16,22 h do 17,03 h bol pacientke XXXXX vyhotovený kardiotokografický záznam (CTG), ktorý je v zdravotnej dokumentácii popísaný ako suspektný (podozrivý) v pásme normokardie s jednou deceleráciou druhého typu s kontrakčnou činnosťou, pričom tento záznam signalizoval možné ohrozenie plodu vnútromaternicovou kyslíkovou nedostatočnosťou, toho istého dňa v čase od 17,32 h do 19,15  bol vyhotovený ďalší CTG záznam, ktorý bol MUDr. Obieromahom podľa zdravotnej dokumentácie vyhodnotený o 18,15 h ako syndróm dolnej dutej žily, pričom na zázname je decelerácia – pokles oziev plodu zo 140 úderov za minútu na 70 úderov za minútu a táto decelerácia trvala 10 minút v rozmedzí od 18,03 h do 18,13 h, pričom tento záznam nevyhodnotil správne a tiež pri žiadnom vaginálnom vyšetrení pacientky nediagnostikoval nepravidelné naliehanie pri polohe pozdĺžnej hlavičkou, čiže vysoký priamy stav, ktorý je indikáciou na ukončenie gravidity cisárskym rezom a pôrod bol teda vedený prirodzenou cestou, čo viedlo k asfyxii plodu (ťažkej kyslíkovej nedostatočnosti) s následnými neurologickými prejavmi, pričom tým, že počas I. doby pôrodnej nediagnostikoval včas patologické naliehanie hlavičky s následnými komplikáciami a pôrod viedol prirodzenou cestou neposkytol XXXXX a jej plodu zdravotnú starostlivosť správne.

Ustanovenie § 215 ods. 1 Tr. poriadku upravuje postup vybavenia veci, v ktorej bolo začaté trestné stíhanie, resp. aj vznesené obvinenie určitej osobe. Ak sa splní niektorá z podmienok uvedených v tomto odseku, trestné stíhanie sa musí zastaviť. Dôvody zastavenia trestného stíhania sa tu uvádzajú taxatívne. Rozhodnúť podľa tohto odseku možno len vtedy, keď bola vec dostatočne objasnená v rozsahu nevyhnutnom na také rozhodnutie. (§ 2 ods. 10).

Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Tr. poriadku prokurátor ( ak bolo začaté trestné stíhanie vo veci aj policajt ) zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Dôvodom na zastavenie trestné stíhania podľa § 215 ods. 1 písm. b) Tr. poriadku je súčasné splnenie podmienok, že skutok, pre ktorý sa trestné stíhanie vedie, nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci. Okolnosť, že skutok nenapĺňa znaky žiadneho trestného činu, musí byť vykonaným dokazovaním riadne zistená.

Trestným činom je v zmysle ustanovenia § 8 Trestného zákona protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v Trestnom zákone. Z uvedeného ustanovenia vyplýva, že o trestný čin sa jedná iba vtedy, ak sú súčasne splnené všetky jeho obligatórne (povinné) podmienky, ktorými sú protiprávnosť a formálne znaky, t.j. znaky niektorej skutkovej podstaty trestného činu uvedenej v osobitnej časti Trestného zákona. Ak splnenie ktoréhokoľvek z obligatórnych znakov skutkovej podstaty absentuje, nemôže sa jednať o trestný čin, avšak nemožno vylúčiť, že sa jedná o iné protispoločenské, a v prípade právom upraveného vzťahu, i protiprávne konanie, spravidla však menšej závažnosti (priestupok, iný správny delikt, porušenie záväzku vzniknutého z veriteľsko-dlžníckych vzťahov upravených normami tzv. civilného práva ako je právo občianske, obchodné, pracovné a rodinné a pod. ), na základe čoho štát, zastúpený zákonodarcom nepovažuje za správne a ani potrebné takého konanie postihovať metódami a prostriedkami trestnej represie, ktoré sú v každom právnom štáte tzv. ultima ratio t.j. krajnými prostriedkami postihu protiprávneho konania najhrubšieho charakteru, pri ktorých ostatné metódy odstránenia protispoločenského a protiprávneho konania spravidla zlyhávajú a ktoré zároveň ochraňujú také vzťahy, na ktorých ochrane má záujem celá spoločnosť.

Podľa § 157 ods. 1 Tr. zákona sa prečinu ublíženia na zdraví dopustí ten, kto inému z nedbanlivosti spôsobí ťažkú ujmu na zdraví.

Poukazujem pritom na skutočnosť, že tento trestný čin je nedbanlivostným trestným činom. Musí byť teda preukázané, že páchateľ tohto trestného činu nemal v úmysle inému spôsobiť akúkoľvek ujmu na zdraví, ale napriek tomu z nedbanlivosti inému spôsobil ťažkú ujmu na zdraví. 

Za okolnosť podmieňujúcu použitie vyššej trestnej sadzby sa považuje to, ak páchateľ spáchal trestný čin preto, lebo porušil dôležitú povinnosť vyplývajúcu z jeho zamestnania, povolania, postavenia alebo funkcie alebo uloženú mu podľa zákona.

Za porušenie dôležitej povinnosti treba však pokladať len porušenie takej povinnosti, ktorá má za následok usmrtenie alebo spôsobenie ťažkej ujmy na zdraví.

V predmetnej veci bolo vykonané rozsiahle znalecké dokazovanie. 

Za účelom posúdenia poskytnutej zdravotnej starostlivosti pacientke XXXXX a jej plodu bol do konania pribratý znalec z odboru zdravotníctva, odvetvia gynekológia a pôrodníctvo XXXXX, ktorý v záveroch znaleckého posudku uviedol, že stav plodu pacientky XXXXX nebol vyhodnotený správne a príčinou vzniku, resp. zhoršenia zdravotného stavu plodu počas pôrodu bolo vedenie pôrodu prirodzenou cestou pri nepravidelnom naliehaní pri polohe pozdĺžnej hlavičkou( vysoký priamy stav ), čo viedlo k postupnému rozvoju vnútromaternicovej kyslíkovej nedostatočnosti plodu a k jeho poškodeniu ( ťažkou kyslíkovou nedostatočnosťou). Ani pri jednom vaginálnom vyšetrení pacientky sa nepodarilo diagnostikovať nepravidelné naliehanie pri polohe pozdĺžnej hlavičkou-  vysoký priamy stav, pôrod bol vedený prirodzenou cestou, čo viedlo k asfyxii plodu s následnými neurologickými prejavmi. Táto porucha mechanizmu I. doby pôrodnej nebola včas rozpoznaná, pacientka bola síce opakovane vaginálne vyšetrená, ale v zdravotnej dokumentácii nie je uvedené, ako bol počas vyšetrení uložený šev šípový na hlavičke plodu, ktorý slúži na orientáciu uloženia hlavičky plodu v pôrodných cestách. Vzhľadom na to, že ani pri jednom vyšetrení počas celej prvej pôrodnej doby, ktorá trvala od 17.08.2010 od 09.53 hod.  nie je uvedené, ako bol uložený šev šípový na hlavičke plodu v pôrodných cestách, nie je možné objektívne určiť kedy po prvý krát sa u poškodenej XXXXX dalo diagnostikovať uvedené nepravidelné naliehanie pri polohe pozdĺžnej hlavičkou. Až o  18.15 hod. dňa 17.08.2010 pri vaginálnom vyšetrení sa uvádza, že hlavička plodu nalieha a je na nej diskrétny caput ( pôrodný nádor)- tu podľa názoru znalca už nebolo možné diferencovať šev šípový na hlavičke plodu a tým diagnostikovať vysoký priamy stav. Pôrodný nádor nedovolí pôrodníkovi pri vaginálnom vyšetrení už diferencovať na hlavičke plodu fontanely šev šípový, čo bráni taktiež správnemu určeniu pôrodnej komplikácie- vysokému priamemu stavu. Taktiež podľa znalca nebol správe vyhodnotený kardiotokografický záznam zo dňa 17.08.2010 o 18.15 hod., ktorý bol popísaný ako syndróm dolnej dutej žily, kde na zázname je decelerácia pokles oziev plodu zo 140/min na 70/min. a táto decelerácia trvá cca 10 min. Nejednalo sa o syndróm dolnej dutej žily ale uvedený kardiotokografický záznam bol patologický a signalizoval ohrozenie plodu vnútromaternicovou kyslíkovou nedostatočnosťou a bolo potrebné prijať opatrenia na odvrátenie ohrozenia plodu, v danom prípade ukončiť graviditu cisárskym rezom, čo sa neuskutočnilo.

Za účelom zhodnotenia pôrodnej a popôrodnej zdravotnej starostlivosti  o novorodenca XXXXX, nar. 17.08.2010 a celkového posúdenia jeho zdravotného stavu bol do konania pribratý znalec z odboru zdravotníctva a farmácia, odvetvia pediatria, XXXXX, ktorý v záveroch znaleckého posudku uviedol, že O.L. sa narodil 17.08.2010 o 21.44 ako zrelý eutrofický novorodenec cisárskym rezom kvôli nepokračujúcemu pôrodu so zadokumentovanou intrapartálnou asfyxiou ( dusením počas pôrodu ) Apgarovej skóre 7/9/9, pH v pupočníkovej krvi znížené na hodnotu 6,68. V prvej minúte po pôrode sa objavili nepravidelné dýchanie, hypotonus, akrocyanóza, v piatej a desiatej minúte nemal žiadne dýchacie, ani iné ťažkosti. Podľa anamnézy a výsledkov pomocných vyšetrení sa ukazuje, že príčinou závažného poškodenia mozgu u dieťaťa je hypoxicko-ischemické poškodenie mozgu perinatálne ( v období pôrodu). Svedčia preto údaje o nepostupujúcom pôrode, s alteráciou oziev plodu,  vysoký priečny stav, ktorý bol indikáciou pôrodu plodu cisárskym rezom. Potvrdzujú to aj údaje o prítomnosti neurologickej symptomatológie ( krče, opistonus) v prvých 24 hodinách po pôrode. Znalec však zistil nezrovnalosti medzi klinickým stavom dieťaťa bezprostredne po pôrode, ktorý nepoukazoval na závažnú asfyxiu plodu, neprítomnosť multiorgánového poškodenia novorodenca a závažným stupňom poškodenia mozgu. Hodnota Apgarovej skóre novorodenca je v nesúlade s nízkou hodnotou pH pupočníkovej krvi (6,68). V prvej, piatej a desiatej minúte Apgarovej skóre 7/9/9 svedčí proti prítomnosti adaptačných ťažkostí, ktoré by sa mali objaviť v prípade závažnej perinatálnej asfyxie. Rovnako je v nesúlade s jednoznačným konštatovaním závažnej perinatálnej asfyxie neprítomnosť multiorgánového poškodenia.

Dnes je XXXXX takmer 5 ročný, má závažné poškodenie mozgu, ktoré sa prejavuje poruchou pohyblivosti a zaostávaním psychomotorického vývoja, poruchami vnímania a epileptickými záchvatmi charakteru infantilných spazmov. Epileptické záchvaty charakteru infantilných spazmov, typický EEG nález hypsarytmie a zastavenie psychomotorického vývoja spĺňajú kritéria závažnej epileptickej encefalopatie Westovho syndrómu s nepriaznivou prognózou ( pretrvávanie záchvatov, závažné poškodenie mozgu s retardáciou vývoja ) v dôsledku závažného difúzneho poškodenia mozgu s trvalými následkami. U dieťaťa boli v rokoch 2011 až 2013 na Klinike detského a dorastového lekárstva Ústavu dedičných metabolických porúch, VFN a 1. LFKU, Všeobecnej fakultnej nemocnice v Prahe vykonané vyšetrenia na zistenie poruchy energetického metabolizmu mitochondrií ako vlastnej príčiny poškodenia mozgu. Laboratórne vyšetrenia ako aj kompletné metabolické vyšetrenie zamerané na vyšetrenie funkcií mitochondrií, ktoré zabezpečujú energetický metabolizmus bunky poukazujú na možnosť primárnej mitochondriovej encefalomyopatie a na to že sa toto základné ochorenie podieľalo na zlej popôrodnej adaptácii a závažnosti hypoxie. Táto porucha je vrodená a pravdepodobne aj dedičná. Znalec ďalej konštatuje, že závažné poškodenie mozgu, ktorým trpí mal. O.L. je s vysokou pravdepodobnosťou spôsobené vrodenou metabolickou chorobou, ktorá sa podieľala na závažnosti perinatálnej asfyxie a hypoxicko- ischemickej encefalopatie. V prípade mal. O.L. sa preto intenzita a dĺžka asfyxie ( dusenia plodu ) nedá vysvetľovať iba na základe neskoršieho zistenia závažného poškodenia mozgu, nakoľko sa v ďalších rokoch objavili laboratórne výsledky a MRI nálezy, svedčiace pre vrodenú poruchu energetického metabolizmu mitochondrií. Pokiaľ sa jednoznačne nevylúči alebo nepotvrdí vrodená metabolická choroba, nie je možné podľa názoru znalca odpovedať na otázku čo bolo príčinou závažného poškodenia mozgu. Jednoznačne je zdokladovaný traumatický pôrod a objektívne je zdokladované aj podozrenie na poruchu mitochodriálnej funkcie, pričom v prípade potvrdenia metabolickej vady by bola dominantnou práve táto skutočnosť.
 
Mám za to, že z  dôkazov zadovážených v priebehu vyšetrovania, ktoré tvoria obsah vyšetrovacieho spisu vyplývajú konkrétne skutočnosti dokumentujúce skutkové okolnosti, ktoré však pre absenciu subjektívnej stránky nenapĺňajú zákonné znaky skutkovej podstaty prečinu ublíženia na zdraví podľa § 157 ods. 1, ods. 2 písm. a) Tr. zákona resp. iného trestného činu uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona.

Základným predpokladom trestnej zodpovednosti je bezpečné zistenie príčinného pôsobenia konania obvineného na spoločenské vzťahy chránené Trestným zákonom a toho, či toto konanie obsahuje všetky znaky zavinenia.

Pri skúmaní trestnej zodpovednosti z hľadiska príčinného vzťahu je korektívom zavinenie, ktoré musí pristúpiť k príčinnému vzťahu medzi konaním a následkom, pričom pokiaľ na pričítanie následku stačí nedbanlivosť treba, aby páchateľ aspoň podľa okolností a svojich osobných pomerov mal a mohol príčinný vzťah predvídať. 

	Zavinenie je podstatnou náležitosťou trestnej zodpovednosti, čím je vyjadrená zásada, že bez zavinenia niet trestného činu, ani trestu. Zavinenie musí zahŕňať všetky znaky charakterizujúce objektívnu stránku trestného činu, teda aj príčinný vzťah medzi konaním páchateľa a následkom trestného činu.

Pri nedbanlivostnom zavinení na rozdiel od úmyselného zavinenia páchateľ nechce spôsobiť následok predpokladaný trestným činom, ani s jeho spôsobením nesúhlasí. Podľa stupňa prítomnosti vedomostnej zložky zavinenia rozlišujeme nedbanlivosť vedomú a nevedomú. Vedomá nedbanlivosť zahŕňa vedomosť páchateľa o možnosti spôsobenia následku, ktorý síce páchateľ nechce spôsobiť, avšak bez primeraných dôvodov sa spolieha, že následok nenastane. Nevedomá nedbanlivosť nezahŕňa vedomosť páchateľa, avšak páchateľ vedieť mal a mohol, že svojím konaním môže porušiť alebo ohroziť záujem chránený Trestným zákonom. Táto povinnosť, resp. možnosť vedomosti je súčasne podmienená okolnosťami prípadu a osobnými pomermi páchateľa. V takomto prípade väčšmi záleží na objektívnych a subjektívnych kritériach nedbanlivosti, najmä na to, z akých dôvodov sa páchateľ spoliehal, že k škodlivým následkom jeho konania nedôjde, akú dôležitú povinnosť porušil, aké osobné pomery sťažovali splnenie tejto povinnosti, čo bolo príčinou, že nevedel, že môže porušenie alebo ohrozenie spôsobiť. 

V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že vykonaným dokazovaním bolo objektívne preukázané, že stav plodu pacientky XXXXX nebol vyhodnotený správne a príčinou vzniku, resp. zhoršenia zdravotného stavu plodu počas pôrodu bolo vedenie pôrodu prirodzenou cestou pri nepravidelnom naliehaní pri polohe pozdĺžnej hlavičkou ( vysoký priamy stav ), čo viedlo k postupnému rozvoju vnútromaternicovej kyslíkovej nedostatočnosti plodu a k jeho poškodeniu ( ťažkou kyslíkovou nedostatočnosťou). 

Znaleckým dokazovaním bolo tiež preukázané, že  ani pri jednom vyšetrení pacientky počas celej prvej pôrodnej doby nie je uvedené, ako bol uložený šev šípový na hlavičke plodu v pôrodných cestách, nie je teda možné objektívne určiť kedy po prvý krát sa u poškodenej XXXXX dalo diagnostikovať uvedené nepravidelné naliehanie pri polohe pozdĺžnej hlavičkou. Je však zrejmé, že dňa 17.08.2010 o 18.15 hod. bola pacientka XXXXX vaginálne vyšetrená lekárom XXXXX, pričom v zdravotnej dokumentácii je uvedené, že hlavička plodu nalieha a je na nej diskrétny caput ( pôrodný nádor)- tu podľa názoru znalca už nebolo možné diferencovať šev šípový na hlavičke plodu a tým diagnostikovať vysoký priamy stav. Pôrodný nádor nedovolí pôrodníkovi pri vaginálnom vyšetrení už diferencovať na hlavičke plodu fontanely a šev šípový, čo bráni taktiež správnemu určeniu pôrodnej komplikácie- vysokému priamemu stavu.

Na základe vyššie uvedeného je možné konštatovať, že s vysokou pravdepodobnosťou v presne nezistenom čase počas pôrodu najneskôr však  dňa 17.08.2010 o 18.15 hod. kedy pacientku vyšetroval obv. XXXXX XXXXX bol v mieste tlakovej zóny v pôrodných cestách na hlavičke plodu stagnačný edém ( opuch) mäkkých tkanív v koži a podkoží hlavičky- pôrodný nádor, ktorý nedovolil obvinenému pri vaginálnom vyšetrení pacientky už diferencovať na hlavičke plodu fontanely a šev šípový, čo mu bránilo diagnostikovať pôrodnú komplikáciu- vysoký priamy stav. 

Mám za to, že za takýchto okolností, keď pôrodný nádor bráni pôrodníkovi určeniu pôrodnej komplikácie- vysokému priamemu stavu a v nadväznosti na to ukončeniu tehotenstva cisárskym rezom   nie je  možné konštatovať, že páchateľ podľa okolností a svojich osobných pomerov mal a mohol príčinný vzťah medzi svojim konaním ( vedením pôrodu prirodzenou cestou) a vzniknutým následkom predvídať, čím v jeho konaní absentuje zavinenie aj v nedbanlivostnej forme.

V tejto súvislosti je potrebné tiež poukázať na osobné pomery obvineného, ktorý bol v čase skutku mladším sekundárnym lekárom ( lekárom bez špecializácie v príprave ), ktorý svoju činnosť smie vykonávať iba pod dozorom lekára so špecializáciou v odbore.

Z uvedeného dôvodu obv. XXXXX ako službukonajúci lekár na pôrodnej sále konzultoval spôsob vedenia pôrodu XXXXX s lekárom, ktorý slúžil v tom čase operačnú pohotovosť, XXXXX, ktorú telefonicky informoval aj o kardiotokografickom zázname vyhodnotenom dňa 17.08.2010 o 18.15 hod ako syndróm dolnej dutej žily, ktorý však nebol podľa znaleckého dokazovania vyhodnotený správne, bol patologický a signalizoval ohrozenie plodu vnútromaternicovou kyslíkovou nedostatočnosťou.

O zavinenie z nevedomej nedbanlivosti ide len vtedy, ak povinnosť a možnosť predvídať porušenie alebo ohrozenie záujmu chráneného Trestným zákonom sú splnené súčasne. Nedostatok jednej z týchto zložiek znamená, že čin je nezavinený. Je potrebné aby si páchateľ mal a mohol aspoň predstaviť, že sa takýto príčinný vzťah môže rozvinúť. Pre páchateľa nepredvídateľný príčinný vzťah nie je teda v zavinení obsiahnutý a páchateľ nezodpovedá za následok, ktorý takto vznikne.

Je síce objektívne dané, že obv. XXXXX ako lekár mal povinnosť predvídať pôrodnú komplikáciu- vysoký priamy stav a v závislosti od toho prijať potrebné opatrenia, teda nepokračovať vo vedení pôrodu prirodzenou cestou a ukončiť tehotenstvo cisárskym rezom, ale vzhľadom k existencii pôrodného nádoru na hlavičke plodu, ktorého existencia bráni určeniu tejto pôrodnej komplikácie, ako aj jeho osobných pomerov (ako lekár bez atestácie svoju činnosť vykonával pod dozorom lekára so špecializáciou v odbore) boli jeho možnosti predvídať následok, ktorý nastal z dôvodu vedenia pôrodu prirodzenou cestou značne sťažené až nemožné. 

 Taktiež je potrebné poukázať na výsledky znaleckého dokazovania, znalca pediatra XXXXX ktorý aj pri výsluchu zotrval na tom, že závažné poškodenie mozgu maloletého O.L. bolo pravdepodobne spôsobené vrodenou metabolickou chorobou, ktorej existenciu v čase pôrodu nemohol nikto predpokladať a ktorá sa podieľala na závažnosti perinatálnej asfyxie a hypoxicko- ischemickej encefalopatie.  

Na základe vyššie uvedenej skutočnosti tak nie je možné jednoznačne preukázať príčinnú súvislosť medzi konaním obvineného a vzniknutým následkom- závažným poškodením mozgu maloletého.

	Je zadokumentované, že maloletý XXXXX. bol po narodení opakovane hospitalizovaný, sledovaný a liečený v neurologickej ambulancii DFNsP a nakoľko sa objavili MRI a biochemické abnormality, vedúce na podozrenie na vrodenú metabolickú poruchu mitochondrií bol hospitalizovaný a vyšetrený aj na špeciálnom pracovisku, ktoré sa zaoberá zriedkavými metabolickými ochoreniami vo Všeobecnej fakultnej nemocnici v Prahe na Klinike detského a dorastového lekárstva VFN a 1. LFUK, kde boli na základe laboratórných výsledkov, MRI nálezov mozgu a ďalších vyšetrení potvrdené  abnormality v energetickom metabolizme, ale k presnejšej diagnóze boli potrebné ďalšie vyšetrenia dieťaťa, pričom rodičia maloletého ďalšie vyšetrenia odmietli a nepokračovali v spolupráci s uvedeným pracoviskom, pričom ako dôvod uviedli nadmernú záťaž diagnostických postupov pre dieťa.

Z vyššie uvedeného je zrejmé, že aj keď diagnóza vrodená metabolická porucha mitochondrií nebola maloletému XXXXX jednoznačne stanovená, v súčasnosti na základe objektívnych nálezov trvá podozrenie na túto dedičnú metabolickú poruchu, ktorá s vysokou pravdepodobnosťou mohla viesť k závažnému poškodeniu mozgu u maloletého.

Zo znaleckého dokazovania vyplynulo, že je zdokladovaný traumatický pôrod- intrapartálna hypoxia a objektívne je zdokladované aj podozrenie na poruchu mitochondriálnej funkcie, pričom v prípade jednoznačného potvrdenia meabolickej vady by bola podľa znalca dominantnou práve porucha mitochondrií.

Mám za to, že za  takýchto okolností ( vysoká pravdepodobnosť vrodenej metabolickej poruchy u dieťaťa, ktorá vedie k závažnému poškodeniu mozgu a existencia pôrodného nádoru na hlavičke plodu, ktorá bránila obvinenému diagnostikovať pôrodnú komplikáciu- vysoký priamy stav ) nie je možné dospieť k záveru, že závažné poškodenie mozgu maloletého vzniklo ako následok konania obv. XXXXX, ktorý nediagnostikoval u pacientky XXXXX nepravidelné naliehanie plodu pri polohe pozdĺžnej hlavičkou,( vysoký priamy stav), ktorý je indikáciou na ukončenie gravidity cisárskym rezom.

Konanie obvineného spočívajúce vo vyššie uvedených zisteniach v trestnoprávnom zmysle tak nesmerovalo k následku spočívajúcom v porušení, alebo ohrození záujmu chráneného Trestným zákonom a nebolo s ním v príčinnej súvislosti.

Z dôvodu, že skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci som rozhodla tak ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok.

JUDr. Anetta Hullová
prokurátorka