Okresná prokuratúra Pezinok 
Šenkvická cesta 5, 902 01 Pezinok 	

Sp. zn. : 1 Pv 35/13/1107	Pezinok, 7.7.2015
EEČ : 2-14-50-2015

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinená XXXXX 
Prečin:	Sprenevera podľa § 213 odsek 1, odsek 2 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 246/2012 Zbierky zákonov

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Pezinok
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvinenej:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
obvinená XXXXX zamestnaná ako hlavná účtovníčka v spoločnosti XXXXX XXXXX, XXXXX od presne nezisteného času do dňa XXXXX vytvárala fiktívne príjmové pokladničné doklady, duplicitné výdavkové pokladničné doklady k už zaúčtovaným hotovostným platbám v peňažnom denníku a tiež zaúčtované v účtovníctve spoločnosti, tieto doklady navyšovala o rôzne sumy, zvýšené sumy na výdavkových pokladničných dokladoch vykrývala okrem iného aj faktúrami už predtým uhradenými  bankovým prevodom a vzniknuté dvojité platby presunula na účet záloh, pričom rozdiel finančných prostriedkov vyberala z pokladne a použila na doposiaľ nezistený účel, čím spoločnosti XXXXX, XXXXX spôsobila škodu vo výške 9.736,19-€

lebo  tento skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci

Odôvodnenie:
Uznesením vyšetrovateľa OR PZ XXXXX, odbor kriminálnej polície, pod sp. zn. ORP-XXXXX zo dňa XXXXX bolo podľa § 199 ods. 1 Tr. por. začaté trestné stíhanie pre prečin sprenevery podľa § 213 ods. 1, ods. 2 písm. a)  Tr. zák. a následne uznesením zo dňa 22.04.2013 podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX pre prečin sprenevery podľa § 213 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona na tom skutkovom ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

V priebehu prípravného konania boli vypočutí obv. XXXXX, konateľ pošk. spol. XXXXX. XXXXX, svedkovia  XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX,  do vyšetrovacieho spisu boli zabezpečené listinné dôkazy a odborné vyjadrenie znalca  XXXXX, odbor ekonómia a manažment, odvetvie účtovníctvo a daňovníctvo. 

XXXXX (č.l.12-16, 17-21) uviedla, že v spol. XXXXX, s.r.o. bola zamestnaná v období od 15.12.2009 do 31.10.2012.  K obvineniu uviedla, že nikdy nenavyšovala žiadne výdavkové pokladničné doklady / ďalej len „VDP“ /, nevytvárala fiktívne doklady a neuhrádzala dvakrát faktúry a nevyberala pokladničnú hotovosť vo svoj prospech. Vyjadrila sa k pracovnej náplni s tým že kontrolovala predkontácie odberateľských faktúr a zaúčtovala ich, VPD a príjmové pokladničné doklady / ďalej len „PPD“/ a zaúčtovala ich. V prípade neprítomnosti XXXXX vyhotovila VPD na základe predložených dokladov, príležitostne preberala tržby z predajne a súčasne s prijatou tržbou vyhotovila aj dodávateľské faktúry na základe prijatej tržby. Počítač, na ktorom pracovala slúžil ako server, bola iba užívateľom programu a nebol problém, aby v hociktorý deň na ňom niekto iný pracoval. Kliko sa na ikonu DOWLOW, ukázalo sa okienko XXXXX, bez hesla sa potvrdilo a v programe pod jej menom bolo možné pracovať. Na otázku kto ovládal používaný účtovný program DATALOCK uviedla, že na ňom okrem nej vedela pracovať XXXXX, nikto iný. O uvedenom svedčí dôkaz č. 15, keď  dňa 26.01.2011 bol vyhotovený VPD č. 61 pod menom pokladníka XXXXX, pričom v období od 18.01.2011 do 30.01.2011 bola PN. VPD uvedené v uznesení o vznesení obvinenia iba zaúčtovala, čo bolo v jej kompetencii. Žiada, aby boli zo systému zabezpečené údaje o tom, kedy boli inkriminované doklady zapísané – vytvorené v systéme, nakoľko ona predmetné doklady nevytvárala. Všetky doklady- PPD, VPD likvidačné listy pri dodávateľských a odberateľských faktúrach a tiež doklady o úhradách cez banku, sa vytláčali pred zaúčtovaním. Teda najprv tieto doklady zapísala / zaradila do jednotlivých modulov programu a až následne / po vytlačení / doklady zaúčtovala. S hotovosťou prichádzala do kontaktu len zriedka, občas prijímala tržby z predajne, pričo o tom sú záznamy a tak to bolo aj pri výdajoch. Od 18.01.2012 sa to už nestalo, lebo bola kúpená registračná pokladňa. S pokladničnou hotovosťou v trezore pracovala XXXXX, ktorá pokladničné doklady aj  vyhotovovala. Pokladňa s peniazmi bola v trezore, pričom prístup ku kľúčom mali všetci. Mesačne za jej prítomnosti sa robili saldokontá, kde by bola duplicitná úhrada faktúr viditeľná a trvá na tom, že ešte v septembri 2012 bolo všetko v poriadku. Ďalej sa vyjadrila k dôkazom číslo 1-18  v podstate tak, že predmetné doklady  zaúčtovala ona resp. boli zaučtované pod jej menom, a to na základe jej predložených podkladov. Nezrovnalosti nevie vysvetliť. V niektorých prípadoch, a to pokiaľ ide o deň 31.10.2012, kedy bola posledný deň v práci, už nebola užívateľom používaného programu,  v ten deň ju p. XXXXX upozornila na nejaké nezrovnalosti, ale bližšie si nespomína. Po vyjadrení k dôkazom uviedla, že postupovala v zmysle zákona a výbery z pokladne vo svoj prospech nerobila, a ak k nim došlo, tak tieto výbery musel vykonávať niekto iný. Počas jej pôsobenia v pošk. spoločnosti jej neboli vytknuté žiadne pochybenia, pričom v rokoch 2010 a 2011 bola vykonaná kontrola účtovníctva bez výhrad. K úhradám dodávateľských faktúr za tovar v hotovosti uviedla, že XXXXX uhrádzala faktúry peniazmi z pokladne, pričom často nevystavila VPD, ku ktorému bolo potrebné priložiť kópiu faktúry. Faktúru zapísala do knihy došlých faktúr  a dala ju na schválenie do pošty pre Ing. XXXXX. Z tohto dôvodu potom vznikal schodok v pokladni. Na to, že faktúry boli uhradené v hotovosti prišla až vtedy, keď jej boli predložené originál faktúry na zaúčtovanie, ktoré boli odsúhlasené Ing. XXXXX. Musela kontrolovať, či bola faktúra uhradená v hotovosti alebo bankovým prevodom, a to napriek tomu, že Ing. XXXXX na originál faktúry uvádzala dátum a spôsob uskutočnenej úhrady, ktorá často nezodpovedala skutočnosti. Dodala, že v období od 17.09.2012 do polovice októbra 2012 bola na počítači Ing. XXXXX vedená ako užívateľ a pokladník, čo zistila pri kontrole pokladničných dokladov. Okrem toho sa domnieva, že dochádzka Ing. XXXXX nie je nikde evidovaná a počas PN bola menovaná nejeden krát v práci.
Vo výpovedi z 23.02.215 / č.l. 17-21/ na otázku vyšetrovateľa o zmenách – opravách v účtovníctve spol. XXXXX. v dňoch 15.09. a 16.09.2012 uviedla, že žiadne opravy nevykonávala, iba dodatočne zaúčtovala nezaúčtované doklady, v tieto dni iba zaúčtovala otvorené položky. Žiadne fiktívne doklady nevytvárala, s peniazmi nerobila, z pokladne peniaze nebrala a ani nijaké zmeny v účtovníctve nerobila.  Pokiaľ ide o zdravotné problémy so zrakom, tie sa zhoršili až v roku 2013, kedy bola uznaná za čiastočnú invalidku z dôvodu slabozrakosti. 

Spln. zástupca pošk. XXXXX ( č.l. 22-25 ) uviedol, že je konateľom spol. XXXXX, s.r.o. spolu s jeho otcom. Obvinená nastúpila do spoločnosti dňa 15.12.2009 ako hlavná účtovníčka, nakoľko p. XXXXX mala nastúpiť na materskú. Obvinená pracovala v spoločnosti do 31.10.2012, kedy ukončili pracovný pomer dohodou z dôvodu návratu p. XXXXX P. XXXXX po príchode kontrolovala účtovné doklady a postupne zistila nezrovnalosti v účtovníctve zapríčinené konaním obvinenej. Konkrétne sa vyjadril k zisteným nedostatkom nasledovne. 
1.)	PPD č. 3/2012, nejde o upravený doklad, je fiktívny. Jedná sa o vrátenú zálohu vo výške 101,00-€ a nie je uvedené komu. Je to s dátumom 23.01.2012 a v denníku je evidovaná oprava s dátumom 11.04.2012 na sumu -101,00-€, ale nedá sa uviesť, o čo sa tam jednalo. Fyzicky sa tento príjmový pokladničný doklad v účtovníctve nenachádza. Je vytlačený z počítača, kde bol zaúčtovaný.
2.)	VPD č. 4 zo dňa 09.01.2012 kde pôvodný doklad je na sumu 3,-€, jedná sa o poštovné vyplatené XXXXX a podpísaný XXXXX, že prijala sumu 3,-€. Tento doklad sa fyzicky nachádza v účtovníctve spoločnosti. Na upravenom výdavkovom pokladničnom doklade č. 4 v počítači sú doplnené dva pohyby a to výber z pokladne na úhradu faktúry č. XXXXX, firma XXXXX) na sumu 7,68-€ (faktúra bola uhradená prevodom na účet spoločnosti vo výške 1.313,77-€ dňa 27.10.2011) a druhý pohyb je úhrada faktúry v hotovosti č. 2009031, firma XXXXX na sumu 40,-€ a zároveň v denníku je evidovaná oprava dokladu č. 4 dňa 15.09.2012. Deň 15.09.2012 bola sobota a v tom čase bola sama v práci. V tento deň je zaznamenaných viacero transakcií. 
3.)	VPD č. 9 zo dňa 11.01.2012, pôvodný je na sumu 17,-€ ako poštovné pre XXXXX, riadne vyplatená suma a aj podpísaný výdavkový pokladničný doklad nachádzajúci sa fyzicky v účtovníctve. Dňa 31.10.2012 bol tento výdavkový pokladničný doklad v počítači pani XXXXX zmenený a zaevidovaný v denníku a to troma úhradami v hotovosti. Faktúra č. XXXXX na sumu 84,71-€ pre XXXXX, faktúra č. XXXXX na sumu 104,-€ pre firmu XXXXX a faktúra č. XXXXX na sumu 250,-€, firma XXXXX. To znamená, že z pokladne boli vybraté peniaze na úhradu predmetných faktúr, ktoré však už boli uhradené bankovým prevodom. 
4.)	VPD č. 45 zo dňa 26.01.2012, by mal byť na sumu 0,40-€ čo je poštovné a doklad o zaplatení poštovného je priložený, ale tento výdavkový pokladničný doklad bol zaúčtovaný už doplnený o sumu 519,80-€ ako úhrada faktúry v hotovosti, číslo faktúry XXXXX. Táto faktúra bola uhradená v novembri 2011 v hotovosti riadne a hotovostná platba je zaúčtovaná v účtovníctve. 
5.)	Výdavkový pokladničný doklad č. 52 zo dňa 30.01.2012 je na sumu 6,50-€ ako poštovné vyplatené a podpísané XXXXX. Dňa 15.09.2012 je tento doklad v denníku zaúčtovaný na sumu 394,73-€, pričom 388,23-€ je úhrada faktúry v hotovosti č. XXXXX spoločnosti XXXXX
6.)	Výdavkový pokladničný doklad č. 93 zo dňa 20.02.2012 pôvodne je na sumu 11,70-€ za nákup režijného materiálu podpísaná a vyplatený v hotovosti XXXXX. Dňa 18.09.2012 je tento doklad v denníku zaúčtovaný vo výške 256,90-€, pričom suma 245,20-€ je úhrada faktúry v hotovosti č. XXXXX spoločnosti XXXXX.
7.)	Výdavkový pokladničný doklad číslo 98 zo dňa 22.02.2012 pôvodne na sumu 199,13-€ pre XXXXX. Tento doklad bol zaúčtovaný dňa 16.03.2012 do peňažného denníka a dňa 13.09.2012 bol stornovaný v plnej sume 199,13-€. Tento doklad v účtovníctve chýba. Dňa 16.09.2012 bol zaúčtovaný v denníku na sumu 999,13-€. Rozdiel 800,-€ je úhrada faktúry v hotovosti č. XXXXX pre firmu XXXXX. Pôvodná faktúra pre firmu XXXXX však bola uhradená predtým bankovým prevodom. 
8.)	Výdavkový pokladničný doklad č. 101 zo dňa 23.02.2012 je pôvodne na sumu 53,90-€ spotreba materiálu vyplatená a podpísaná XXXXX, ktorý vytvorila XXXXX zo svojho počítača. Dňa 16.09.2012 je tento výdavkový pokladničný doklad zaúčtovaný v denníku na sumu 217,37-€, pričom rozdiel 163,47-€ je úhrada faktúry v hotovosti č. XXXXX firma XXXXX, kde ako pokladník figuruje XXXXX. 
9.)	 Výdavkový pokladničný doklad č. 362 zo dňa 29.05.2012 je pôvodne na sumu 104,-€ a je to vyplatená faktúra v hotovosti na sumu 104,-€ pre firmu XXXXX za dodanie a montáž digitálneho dekóderu. Tento doklad podpísal Hotový a pokladníkom bola XXXXX. Dňa 16.09.2012 je tento doklad zaúčtovaný v denníku v sume 226,60-€, pričom rozdiel 122,60-€ je úhrada faktúry v hotovosti č. XXXXX pre firmu XXXXX. Na pozmenenom výdavkovom doklade ktorý sa nachádza iba v počítači, figuruje meno XXXXX a faktúra č. XXXXX neexistuje.
10.)	Výdavkový pokladničný doklad č. 561 zo dňa 24.07.2012 je pôvodne na sumu 0,40-€ ako spotreba materiálu vyplatené a podpísané XXXXX, aj pokladník bola XXXXX. Dňa 16.09.2012 bol tento výdavkový pokladničný doklad zaúčtovaný na sumu 1900,40-€, pričom rozdiel 1900,-€ je ako úhrada faktúry v hotovosti č. XXXXX firma XXXXX. Ako pokladník tu figuruje XXXXX.
11.)	  Výdavkový pokladničný doklad č. XXXXX zo dňa 24.07.2012 je pôvodne na sumu 97,98-€ za nákup materiálu a pohonných hmôt na meno XXXXX, aj to podpísal a pokladníkom bola XXXXX. Dňa 31.10.2012 bol tento doklad zaúčtovaný v denníku na sumu 947,98-€, pričom rozdiel 850,-€ je úhrada faktúry v hotovosti č. XXXXX firma XXXXX. Pokladníkom XXXXX.
12.)	Výdavkový pokladničný doklad č. 572 zo dňa 27.07.2012 je pôvodne na sumu 4,50-€ ako poštovné vyplatené XXXXX aj pokladník XXXXX, riadne podpísaný a zaúčtovaný v účtovníctve spoločnosti. Dňa 16.09.2012 je tento doklad zaúčtovaný v denníku na sumu 86,23-€, pričom rozdiel 81,73-€ je úhrada faktúry v hotovosti č. XXXXX, pokladník je XXXXX. 
13.)	 Výdavkový pokladničný doklad č. 577 zo dňa 30.07.2012 je pôvodne na sumu 5,70-€ ako poštovné vyplatené XXXXX aj pokladník je XXXXX. Dňa 29.10.2012 bol VPD zaúčtovaný na sumu 505,70-€, pričom rozdiel 500,-€ je zaúčtovaný ako záloha dodávateľovi v hotovosti. Je to fiktívny doklad, nakoľko nie je uvedené akému dodávateľovi a pokladníkom je XXXXX. Niekedy sa stane, že vyplácame dodávateľovi zálohu v hotovosti, ale v tom prípade musí byť na našom výdavkovom doklade uvedené komu je záloha vyplatená, podpis prijímateľa a doložený jeho príjmový pokladničný doklad, ktorý on vystaví spolu s dodacím listom. Nič z toho sa v účtovníctve nenachádza. Je to evidované iba v počítači ako platba v hotovosti. Navyše na každú zálohu musí prísť vyúčtovacia faktúra.
14.)	Výdavkový pokladničný doklad č. XXXXX zo dňa 14.01.2011 je pôvodne na sumu 3,90-€, poštovné pre XXXXX a pokladník je tiež XXXXX. Dňa 06.12.2011 bol tento výdavkový pokladničný doklad v denníku zaúčtovaný na sumu 150,95-€, pričom rozdiel 147,05-€ je úhrada faktúry v hotovosti č. XXXXX, pokladník XXXXX a nie je uvedená firma, ktorej mala byť suma 147,05-€ uhradená.
15.)	Výdavkový pokladničný doklad č. XXXXX zo dňa 26.01.2011 je pôvodne na sumu 561,74-€ vyplatené v hotovosti XXXXX ako poštovné a úhrada faktúry č. XXXXX firme XXXXX. Táto úhrada je riadne zaúčtovaná aj v účtovníctve spoločnosti a má všetky náležitosti ako má mať. Pokladníkom bola XXXXX. Dňa 27.01.2012 bol tento výdavkový pokladničný doklad zaúčtovaný v denníku na sumu 779,74-€, pričom rozdiel 238,-€ je evidovaná úhrada faktúry v hotovosti č. XXXXX pre firmu XXXXX, s.r.o.. Toto bola úhrada dobropisom dňa 13.12.2010. 
16.)	Výdavkový pokladničný doklad č. XXXXX zo dňa 19.05.2011 je pôvodne na sumu 1,20-€ poštovné zaplatené XXXXX, pokladník XXXXX. Nie je možné zistiť kedy, ale tento výdavkový pokladničný doklad bol doplnený o sumu 36,72-€ ako úhrada faktúry v hotovosti č. XXXXX pre XXXXX. Tento doklad nebol zaúčtovaný v denníku, iba v pokladni, pokladníkom bola XXXXX.
17.)	 Výdavkový pokladničný doklad č. XXXXX zo dňa 23.06.2011 je pôvodne na sumu 26,26-€ ako spotreba materiálu vyplatená XXXXX, pokladník XXXXX. Dňa 21.03.2012 bol do denníka zaúčtovaný tento doklad v sume 3.134,26-€, pričom rozdiel v sume 1.128,-€ je úhrada faktúry v hotovosti č. XXXXX pre XXXXX a v sume 1.980,-€ ako záloha neznámemu dodávateľovi.
18.)	 Výdavkový pokladničný doklad č. XXXXX zo dňa 23.12.2011 je pôvodne na sumu 490,-€ vyplatené pre XXXXX, kde okrem iného bola evidovaná aj platba pre firmu XXXXX. Dňa 23.12.2011 bol vytvorený výdavkový pokladničný doklad č. XXXXX zo dňa 23.12.2011 na sumu 48,-€ na firmu XXXXX (ktorá už bola uhradená na základe VPD 1193). K tomu je priložená už fotokópia dodacieho listu a príjmového pokladničného dokladu. Takže je to zaevidovaná duplicitná platba v denníku až dňa 13.03.2012. 
Dodal, že v čase vykonaných zmien v denníku v počítači obvinenej sa obvinená nachádzala v práci, mnohokrát aj cez víkend. Okrem toho každý pracovník na ekonomickom oddelení má svoj vlastný počítač, každý sa prihlasuje pod vlastným menom, ale nevie, či obvinená mala prístup do systému chránený heslom, podmienka to nebola. Prístup k účtovníctvu mala len obvinená, pokladňu robila XXXXX, ktorá iba vytvárala účtovné doklady, ale tie do účtovníctva teda do denníka zaúčtovala obvinená. Čo sa týka prihlasovania do systému a dátumov prihlásenia, tak všetko sa da zmeniť, ale bolo by to zistiteľné, pričom žiadne zmeny v tomto smere neboli zistené. Po zistení nezrovnalostí oslovili dodávateľa softvéru spol. XXXXX, výsledkom bolo, že dňa 19.11.2012 vytvorili archívnu zálohu celého účtovníctva, v ktorom nie je možné robiť zmeny a sú v ňom zaznamenané všetky neoprávnené transakcie. Okrem toho zistili aj iné nedostatky spôsobené obvinenou, v dôsledku ktorých museli podať 10 opravných daňových priznaní k DPH.  
Svedok XXXXX (č.l.2730, 31-32) uviedla, že od 17.09.2012 nastúpila po materskej dovolenke späť do práce v pošk. spoločnosti. Od tohto dátumu iba vstupovala do pokladne a vytvárala pokladničné doklady, ale nezaúčtovala ich. Posledné dni pred odchodom obvinenej sa začala venovať účtovníctvu, pričom v mesiaci november 2012 na základe saldkonta dodávateľov zistila, že niektoré faktúry boli uhrádzané duplicitne – aj v hotovosti aj prevodom. Preto skontrolovala hlavne VPD, doklady zaevidované v účtovníctve s fyzickými dokladmi. Tam zistila, že VPD boli v počítači menené a uhrádzané ako hotovostné platby. Hĺbkovú kontrolu si vykonali sami, požiadali o správu aj od nezávislého audítora. Obvinená bola prizvaná, avšak odmietla sa k veci vyjadriť. 
Vo výpovedi z 23.05.2013 / č.l. 32 / uviedla, že čo sa týka hlavnej pokladne tú mala na starosti obvinená. V jej neprítomnosti ju zastupovala XXXXX. Pokladňa sa nachádza v trezore v kancelárii obvinenej ktorá nie je vybavená kamerovým systémom. XXXXX / teraz XXXXX / počas neprítomnosti obvinenej evidovala príjem a výdaj peňazí z pokladne, ale z vlastného počítača a nie z počítača obvinenej. Pokladňa musela byť stále k dispozícii aj počas neprítomnosti XXXXX. Klienti uhrádzali faktúry aj v hotovosti do pokladne spoločnosti XXXXX XXXXX. Pokladňa bola dotovaná podľa potreby minimálne, nakoľko do pokladne prichádzali tržby za predaj betónu, tržby z predajne XXXXX a tržby z predajne XXXXX. Pokladňa bola dopĺňaná cca 1 x za mesiac a peniaze do pokladne vkladal XXXXX výberom z bankového účtu. Pokladničnú knihu ako takú fyzicky spoločnosť XXXXX, s.r.o. nevlastní, všetky pohyby sa účtujú v počítači a na záver sa vytlačí zostava Pokladne. V zostave Pokladňa, ktorá bola vytlačená dodatočne po odchode obvinenej, sú zaznamenané všetky pohyby a zmeny vykonané obvinenou. Ako dôkaz predložila aj zostavu Saldkonta dodávateľov k 31.12.2010, k 31.12.2011 a k 31.12.2012. Poslednú takúto zostavu vytlačila po odchode obvinenej a na základe tejto zostavy zistila nezrovnalosti, a to že niektoré faktúry boli uhradené v hotovosti ( XXXXX, XXXXX, XXXXX a spol. XXXXX), pričom všetky tieto faktúry sa vždy uhrádzali prevodom z účtu a nie v hotovosti. Začala sa tým zaoberať a zisťovala dôvod úhrady v hotovosti. Na základe toho zistila, že na výdavkovom pokladničnom doklade bola evidovaná úhrada poštovného a čiastočná alebo úplná úhrada niektorej z vyššie uvedených faktúr. Následne dali ku dňu 19.11.2012 celé účtovníctvo zmraziť a začali všetky položky fyzicky kontrolovať. Zistili, že XXXXX takýmto spôsobom spreneverila sumu 9.736,19-€. Vytlačila  aj zostavu Pokladňa 2012, kde  zistila, že v niektorých dňoch sa zostatok v hotovosti v pokladni dostal do mínusu, čo je prakticky nemožné. Dochádzalo k tomu tak, že boli vykonané zmeny na výdavkových pokladničných dokladoch a následne bola pokladňa prepočítaná, zostatky sa posúvali o pozmenené sumy a tým pádom vznikol v niektoré dni mínusový zostatok, ale konečný zostatok sedel s aktuálnou hotovosťou. Dodala, že obvinená vykonávajúc funkciu hlavnej účtovníčky, bola jediná zaučená s prácou v programe HELIOS W (predtým DATALOCK), a to pokiaľ ide  o účtovanie jednotlivých položiek. XXXXX nahadzovala príjem a výdaj z pokladne do počítača, ale žiadne položky nezaúčtovala. 

Svedok XXXXX (č.l.34-35) uviedol, že spol. XXXXX s.r.o. inštaloval registračnú pokladňu v roku 2010 a všetky úhrady ním vystavených faktúr prebehli v hotovosti, pričom suma 48,- Eur zo dňa 13.03.2012 mu nebola uhradená, ale bola vyplatená v hotovosti dňa 23.12.2011. V mesiaci marec 2012 pre túto spoločnosť nevykonával žiadnu činnosť. Súčasne predložil PPD a dodací list  z 24.06.2010, PPD a dodací list z 16.07.2010, PPD a dodací list z 23.07.2011, PPD a dodací list z 23.12.2011 a z 04.09.2012 /č.l. 36-40/. 

 XXXXX XXXXX (č.l.41-42) uviedol, že spol. XXXXX, s.r.o. pozná, spolupracuje s ňou od roku 2000, pričom všetky faktúry mu boli uhradené iba bankovým prevodom a predložil do spisu zoznam faktúr vystavených pre túto spoločnosť, ktoré boli uhradené prevodom na účet /č.l.43-45/. 

Svedok XXXXX (č.l.46-48) uviedla, že pred rozvodom sa volala XXXXX pracuje od roku 2007, vyjadrila sa k pracovnej náplni, k pôsobeniu v spoločnosti. K pôsobeniu obvinenej uviedla, že bola oslovená XXXXX s tým, aby pomohla obvinenej s pokladňou, lebo sama všetko nestíha. Vystavovala príjmové a výdavkové pokladničné doklady, ale neúčtovala ich, prijímala peniaze do pokladne, aj vydávala z pokladne peniaze. Pravidelnými kontrolami jej pokladňa súhlasila s PPD a VPD. S programom DATALOCK bola preškolená, eviduje v systéme VPD aj PPD, potom tieto zaevidované pokladničné doklady dala účtovníčke v tom čase XXXXX na zaúčtovanie. Účtovanie pokladne nikdy nerobila, ani nebola na to zaučená. Všetko evidovala na svojom počítači pod svojím menom. Žiadne zmeny vo VPD nerobila. Robila si fyzickú kontrolu pokladne tým, že si vytlačila „mincovku a inventarizáciu pokladne k danému dňu. Všetko sedelo pokiaľ neboli vykonané účtovné opravy v systéme. Platby a výdaj z pokladne dodatočne zaúčtovala p. XXXXX. P. XXXXX tvrdila, že kontrolu pokladne teda fyzický stav si vykonávala, ale potvrdenie o tom tzv. mincovku si nevytlačila. Nikdy nezaúčtovala do programu žiaden výdavkový pokladničný doklad. Toto mala na starosti jedine p. XXXXX. Uviedla, že do jej náplne patrilo vystavovanie faktúr odberateľom, teda rieši saldokonto odberateľov, mesačne si vykonávala kontrolu. Saldkontá dodávateľov mala na starosti obvinená, ktoré si ich nekontrolovala. Ak by jeden človek skontroloval obe saldokontá naraz, tak by zistil vykonávanie duplicitných úhrad dodávateľom. Dodala, že obvinená bola v práci s peniazmi nepozorná, viackrát sa sťažovala, že jej chýba hotovosť z pokladne, stalo sa, že vydala viac peňazí ako mala, pričom uviedla konkrétny príklad, keď pri hotovosti 6.000,- Eur dala konateľovi o 500,- viac, čo zistili až pri vklade peňazí v banke. Má vedomosť o tom, že obvinená mala problém so zrakom. Predložila saldokonto dodávateľov k 31.10.2012, 30.09.2012, 31.08.2012 / č.l.49-55/. 

 Svedok XXXXX (č.l.56-57 ) uviedol, že pracuje ako konzultant pre spoločnosť XXXXX, ktorá vyrába štandardné účtovné programy pre spoločnosti. Zaškoľuje ľudí v práci s programom, odstraňuje a objasňuje nejasnosti s programom Wéčko (predtým DATALOCK). K mechanizmu fungovania účtovného systému v prípade dodatočného účtovania VPD vysvetlil tak, že pôvodne zaúčtovaný doklad je potrebné vystornovať, čo vytvorí zápis do  denníka účtovných zápisov a následne je možné pôvodný doklad upraviť na požadovanú výšku. Opravený doklad sa zaúčtuje do denníka a tým pádom účtovníctvo, resp. hlavná kniha vykazuje nový zostatok. Po storne dokladu vznikne v denníku duplicitný záznam so zápornou hodnotou v denníku, nachádza sa tam funkcia, ktorá tieto doklady odstráni. Užívateľsky sú neviditeľné. V databáze ostávajú, pokiaľ sa nespustí tzv. kompresia databáz. Stornovanie je funkcia, ktorá umožňuje programu odstraňovať rôzne chyby a omyly pri práci, takže toto zaúča všetkých užívateľov daného programu. Zistiť stav pokladne za rok 2012 pred vykonanými neoprávnenými zmenami bez odstránenia prerobených záznamov nie je  možné. 

Na základe správy zo spoločnosti XXXXX s.r.o. zo dňa 20.01.2014 / č.l.80/ je zrejmé, že všetky faktúry spoločnosti XXXXX, s.r.o. so sídlom XXXXX XXXXX boli riadne spoločnosťou XXXXX, s.r.o. uhradené dobierkou a dodatočne neboli spoločnosti uhradené žiadne čiastočné úhrady.

Na základe správy spoločnosti XXXXX so sídlom XXXXX je zrejmé, že všetky vystavené faktúry pre spoločnosť XXXXX. boli zaplatené na bankový účet v plnej výške  a jednorázovo. Iba faktúra č. XXXXX na sumu 620,-€ bola uhradená v hotovosti č.l. 82-84/.

Do spisu bola zabezpečená pracovná zmluva obvinenej XXXXX, hmotná zodpovednosť ako aj dochádzka obvinenej do práce, správa zo sociálnej poisťovne ohľadom vyplatenia nemocenských dávok a všetky pôvodné aj pozmenené výdavkové pokladničné doklady a k nim náležité faktúry /č.l.85-240/. Okrem toho ďalšie listinné podklady, a to saldokonto dodávateľov k 31.12.2010, 31.12.2011, 31.10.2012 / č.l. 241-259/, ako aj za obdobie roku 2012 pokladňa  / č.l. 311-358/. 
V rámci vyšetrovania bolo zisťované, či je účelné vykonanie znaleckého dokazovania. Preto vyšetrovateľ  predmetný skutok konzultoval so znalcom z odboru ekonómia a manažment XXXXX, ktorý na základe žiadosti vyšetrovateľa po oboznámení sa so skutkom vypracoval odborné vyjadrenie (č.l. 360-361). V odbornom vyjadrení uvádza, že vystavovaním fiktívnych a duplicitných pokladničných dokladov a ich zaúčtovaním v účtovníctve spoločnosti bol ovplyvňovaný a menený účtovný stav účtu peniaze v hotovosti. Tieto zásahy do účtovníctva  boli vykonávané z dôvodu že alebo v pokladni fyzicky chýbali peniaze v hotovosti, alebo za účelom, aby mohli byť vybraté z pokladne. Pokiaľ by pokladničné príjmové a výdavkové doklady účtovala v účtovníctve jedna osoba a pokladničnú hotovosť spravovala iná osoba, nemohlo by dochádzať k takýmto zásahom v účtovníctve spoločnosti. Osoba, ktorá spravuje pokladničnú hotovosť, musí mať zabezpečené spoločnosťou, aby druhá osoba nemala prístup k tejto hotovosti /samostatná miestnosť, trezor a pod./. Pokladničnú hotovosť môže spravovať aj viac osôb, ale každá má vlastnú pokladňu, samostatne účtovanú na analytickom účte, s tým že nemajú prístup k hotovosti druhej pokladne, alebo sa môžu striedať v pokladni, ale s tým, že si písomne odovzdávajú a preberajú finančnú hotovosť. Pravidelne je potrebné vykonávať inventarizáciu pokladne, podľa danej situácie  denne, mesačne alebo štvrťročne. Ak tieto podmienky neboli dodržané, znaleckým posudkom by sa dala vyčísliť výška škody, ale nie zistiť, ktorá osoba vyberala hotovosť z pokladne. Z toho dôvodu nie je účelné vypracovanie znaleckého posudku. Prístup k pokladničnej hotovosti mali obidve pracovníčky, nemali každá svoju hotovosť, ktorá by bola osobitne sledovaná v účtovníctve. Medzi sebou si neodovzdávali zostatok pokladničnej hotovosti na základe fyzickej inventúry, k finančnej hotovosti mali rovnaký prístup, z toho dôvodu na základe kontroly pokladničných dokladov nie je možné zistiť, ktorá z nich vyberala hotovosť z pokladne spoločnosti. Na základe vykonávaných zásahov do účtovného systému pokladne a zistených zmien v účtovnom systéme je možné zistiť správny účtovný stav pokladne a porovnať ho zo stavom, aký bol pred vykonanými opravami. Ak sa zhodoval účtový stav pred zmenami s výslednými sumami so systémom pokladňa, potom súčet zistených zmien predstavuje  rozdiel na pokladničnej hotovosti. Inventarizáciu pokladne bola povinná v zmysle Zákona  č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších zákonov a predpisov podľa § 29 ods. 3 o inventarizácii vykonávať účtovná jednotka minimálne štyrikrát za účtovné obdobie. Túto povinnosť si neplnila účtovná jednotka. Ak bola vykonaná mincovka pokladničnej hotovosti ku koncu daného mesiaca a táto bola podpísaná obidvoma pracovníčkami, potom stav hotovosti ktorý v nej bol uvádzaný, bol fyzickým stavom peňažnej hotovosti. Pokiaľ je možné vytlačiť len zostavu zaúčtovaných dokladov po opravách, ktoré vykonala XXXXX, dá sa vyčísliť rozdiel len zo zistených zmien. V tom prípade nemusia byť zistené všetky zmeny, ktoré XXXXX. XXXXX vykonala.

 Podľa § 8 Tr. zák., trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak. 

         Pod pojmom znaky uvedené v tomto zákone sa rozumejú zákonné znaky skutkovej podstaty, ktorými sú štyri skupiny znakov určujúce subjekt (páchateľ), subjektívnu stránku (zavinenie, niekedy aj pohnútka), objekt (chránený záujem) a objektívnu stránku (konanie vrátane opomenutia, príčinná súvislosť a následok). 

Z citácie vyššie uvedených zákonných ustanovení Trestného zákona je zrejmé, že na to, aby bolo možné určité konanie kvalifikovať ako trestný čin, je nevyhnutné, aby vykazovalo všetky obligatórne znaky naplnenia jeho skutkovej podstaty.

Prečinu sprenevery podľa § 213 ods. 1, ods. 2 písm. a)  Tr. zákona sa dopustí, ten kto si prisvojí cudziu vec, ktorá mu bola zverená, a spôsobí tak na cudzom majetku väčšiu škodu .
Na naplnenie znakov skutkovej podstaty tohto trestného činu sa vyžaduje,  aby si páchateľ prisvojil cudziu vec, ktorá mu bola zverená.  Páchateľ si prisvojí cudziu vec, ktorá mu bola zverená, ak s ňou naloží v rozpore s účelom, na ktorý mu bola cudzia vec daná do opatrovania alebo do dispozície, a to spôsobom, ktorý marí základný účel zverenia. Samo nedodržanie lehoty na vrátenie zverenej veci nebude spreneverou.

Zo subjektívnej stránky sa vyžaduje úmysel, ktorý spravidla vznikne až neskôr, nie hneď pri zverení veci.
V prípade trestného činu sprenevery je predmetom útoku cudzia vec, ktorá je páchateľovi zverená. Z povahy tohto trestného činu vyplýva, že je to spravidla vec individuálne určená. Veci zastupiteľné môžu byť spreneverené, ak má držiteľ povinnosť vrátiť tú istú vec, a nie vec toho istého druhu a množstva, alebo ak sa páchateľ zbaví možnosti vrátiť veci ich prisvojením. Uvedené prichádza do úvahy v prípade, ak zverenou vecou sú peniaze, ktoré  páchateľ utratí a nemá možnosť zverené peniaze včas vrátiť, pričom vyžaduje sa súčasne aj existencia subjektívnej stránky, a to vedomosť páchateľa v čase prisvojenia veci- peňazí, že ich nebude môcť vrátiť, a pre ten prípade je s tým uzrozumený.
Vec je zverená jej odovzdaním do výlučnej faktickej moci iného, pričom spravidla je odovzdaná za tým účelom, aby s ňou páchateľ nakladal určitým spôsobom.

S poukazom na vyššie uvedené skutočnosti vyplývajúce z vykonaného dokazovania ako aj citované ustanovenie Trestného zákona som po preskúmaní vyšetrovacieho spisu dospela k záveru, že dostupným vykonaným dokazovaním nebolo preukázané, že obv. XXXXX svojím konaním naplnila znaky skutkovej podstaty prečinu sprenevery podľa § 213 ods. 1, ods. 2 písm. a) Tr. zák. po objektívnej a aj subjektívnej stránke.  Z produkovaných dôkazov vyplýva, že vyššie uvedeným spôsobom boli upravované príp. vytvárané fiktívne podklady, avšak nebolo preukázané, že v dôsledku týchto zmien došlo zo strany obvinenej aj k výberom hotovosti z pokladne poškodenej spoločnosti a v dôsledku toho k spôsobeniu škody poškodenej spoločnosti v podobe zníženia jej majetku v objeme  9.736,19,- Eur. Uvedené konštatovanie vychádza zo zistených okolností a týka sa toho, že nie je preukázané, že vykonané zmeny slúžili na to, že obvinená úmyselne vyberala hotovosť z pokladne a vykonanými úpravami dodatočne zakrývala neoprávnené výbery z pokladne resp., že po vykonaní opravy - úpravy už zaučtovaných dokladov alebo po vyrobení fiktívnych odkladov následne z pokladne vybrala finančné prostriedky, ktoré boli určené na financovanie výdavkov spol. XXXXX XXXXX.  Vzhľadom k tomu, že obvinená pri výkone pracovnej činnosti nedodržiavala všetky uložené povinnosti, a to pravidelná kontrola - inventarizácia pokladne tak ako to konštatoval znalec v odbornom vyjadrení, nie je zrejmé, či vykonávané zmeny smerovali k zakrytiu už existujúceho schodku v pokladni, alebo boli vykonávané za iným vyššie uvedeným zámerom. Inak povedané nebolo jednoznačne a bez akýchkoľvek pochybností preukázané, že obvinená po tom, príp. aj predtým,  čo vykonala zistené a preukázané zmeny, si peniaze z pokladne prisvojila alebo tieto úpravy vykonávala za tým účelom, že v pokladni jej chýbali finančné prostriedky a týmto spôsobom odstraňovala zistené nedostatky – chýbajúcu finančnú hotovosť. Nie je zanedbateľný ani fakt, že v podstate vzhľadom na používaný systém práce v poškodenej spoločnosti nie je možné jednoznačne a bez rozumných pochybností ustáliť záver, že chýbajúce finančné prostriedky si prisvojila práve obvinená. Uvedený záver vyplýva z vyššie citovaných vyjadrení znalca v odbornom vyjadrení. 
Vzhľadom k vykonanému a dostupnému dokazovaniu však okrem podozrenia, že mohlo dôjsť k  trestnej činnosti, neboli produkované také dôkazy, ktoré tento záver potvrdzujú a ktoré by v súlade s ust. § 2 ods. 10, § 2 ods. 12 a § 234 ods. 1 Tr. por. odôvodňovali podanie obžaloby v predmetnej veci. 

     Podľa § 215 ods. 1 písm. b) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je tento skutok, pre ktorý sa vedie trestné  stíhanie  trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

     S poukazom na vyššie konštatované som rozhodla tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok.

Mgr. Silvia Kollárová
prokurátorka