Okresná prokuratúra Kežmarok 
Michalská 2493/8A, 060 01 Kežmarok 1 	

Sp. zn. : Pv 301/15/7703	Kežmarok, 24.7.2015
EEČ : 2-56-66-2015

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obvinený XXXXX a spol. 
Zločin:	Porušovanie domovej slobody podľa § 194 odsek 1, odsek 3 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov a iné trestné činy

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Kežmarok
Podľa § 215 odsek 1 písmeno a Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvinených:
1.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
2.	XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
dňa 22.4.2015 v čase okolo 07.30 hod. bez oprávnenia a súhlasu majiteľky domu XXXXX, vnikli do priestorov jej rodinného domu v obci XXXXX, na XXXXX, okres XXXXX, nakoľko mali vedomosť o tom, že sa tam nachádza jej sedemnásťročný syn XXXXX, nar. XXXXX, a to tak, že cez otvorené vchodové dvere, ktoré sa nedajú zatvoriť, vošli do domu, v dome zotrvali napriek viacnásobným výzvam poškodeného XXXXX, aby z domu odišli, pristúpili k poškodenému XXXXX a fyzicky ho napadli tak, že XXXXX udrel XXXXX najmenej trikrát dlaňou po pravom líci, XXXXX ho najmenej trikrát kopol do oblasti chrbta, čomu sa poškodený XXXXX začal brániť rukami, po chvíľke sa mu podarilo z domu utiecť do domu svojho suseda XXXXX, bytom XXXXX, XXXXX, okres XXXXX, kde sa skryl v izbe jeho domu, kam za ním bez oprávnenia a súhlasu cez otvorené vchodové dvere vbehli obvinení XXXXX a XXXXX, ktorých majiteľ domu XXXXX verbálne vyzval, aby jeho obydlie opustili, čo následne urobili, XXXXX zo strachu o svoj život a zdravie v obydlí XXXXX chvíľku zotrval a potom išiel preč, čím týmto konaním poškodeným XXXXX a XXXXX škodu nespôsobili, fyzickým útokom spôsobili XXXXX zranenia a to najmenej dve malé pomliaždeniny cca o rozmere 2 cm, 

lebo je nepochybné, že sa nestal skutok, pre ktorý sa vedie trestné stíhanie.

Odôvodnenie:
	Vyšetrovateľ Okresného riaditeľstva Policajného zboru XXXXX, Odboru kriminálnej polície XXXXX, uznesením sp. zn. ORP-XXXXX z                                      30.6.2015, podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začal trestné stíhanie a súčasne podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol obvinenie XXXXX, nar. XXXXX, trvale bytom XXXXX, XXXXX, okres XXXXX, a obvinenému XXXXX, nar. XXXXX, trvale bytom XXXXX, XXXXX, okres XXXXX, nezamestnanému, pre zločin porušovania domovej slobody podľa § 194 ods. 1, ods. ods. 3 písm. a) Trestného zákona s použitím § 139 písm. a) Trestného zákona, pre prečin ublíženia na zdraví podľa § 156 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona s použitím § 139 písm. a) Trestného zákona, v štádiu pokusu podľa § 14 ods. 1 Trestného zákona spáchaných formou spolupáchateľstva podľa § 20 Trestného zákona. 

	Trestnej činnosti sa mal obvinení XXXXX a XXXXX dopustiť na skutkovom základe, ako je uvedený vo výrokovej časti tohto uznesenia.

	V priebehu vyšetrovania v rámci prípravného konania vyšetrovateľ PZ vypočul obvineného XXXXX, obvineného XXXXX, svedka-poškodenú XXXXX, svedka-poškodeného XXXXX, svedka-poškodeného XXXXX,  XXXXX, XXXXX, zabezpečil listinné dôkazy - lekárske potvrdenie, vyčíslenie škody, zápisy o dychovej skúške, odpis registra trestov a správy a charakteristiky, týkajúce sa obvinených XXXXX a XXXXX a po skončení skráteného vyšetrovania Okresnej prokuratúre v Kežmarku predložil vyšetrovací spis s návrhom na konečné opatrenie. 

	V priebehu vyšetrovania boli vypočutí obvinení XXXXX a XXXXX, ktorí po zákonnom poučení využili svoje zákonné právo a odmietli k veci vypovedať. 

	V priebehu prípravného konania k veci vypočutá poškodená XXXXX uviedla, že všetko, čo uviedol jej syn XXXXX v zápisnici o trestnom oznámení a jeho doplnení, nie je pravda. Ani jej výpoveď z 22.4.2015 nie je pravdivá. Pravda je, že jej syn XXXXX nebol nikým fyzicky napadnutý, nikto ho nezbil, nikto bez je súhlasu do domu nevošiel, nedobíjal sa. Skutočnosti zo dňa 22.4.2015 uviedla iba preto, že počula, že niekto chce zabiť jej syna XXXXX. XXXXX ani XXXXX na jej syna nezaútočili, nevošli do jej domu. 

	Svedok-poškodený XXXXX pri výsluchu v priebehu prípravného konania v procesnom postavení svedka-poškodeného uviedol, že to, čo uviedol dňa 22.4.2015 na Obvodnom oddelení Policajného zboru XXXXX v zápisnici o trestnom oznámení uviedol a jeho následnom doplnení na Odbore kriminálnej polície XXXXX, nie je pravda. Pravda je taká, že dňa 21.4.2015 dosť popíjal, domov som sa vrátil niekedy nadránom. Pamätá si matne, že v čase keď popíjal, svojmu susedovi XXXXX pováľal kvádre, ktoré mal uložené pred domom. Nevie, prečo to urobil. Dňa 22.4.2015 niekedy nadránom doma spal, počul, ako niekto na neho kričí. Vstal, pozrel som sa z okna a videl, ako tam stojí XXXXX a XXXXX. Vtedy si uvedomil, čo deň predtým mu pováľal kvádre. Zľakol sa, bál sa, že mu chcú ublížiť. XXXXX a XXXXX u neho doma vôbec neboli, iba stáli a čakali pred domom, pred oknom, volali na neho, aby vyšiel von, že sa s ním chcú rozprávať ohľadom zvalených kvádrov pred ich domom. Bál sa, spanikáril, rýchlo vybehol cez dvere z domu svojej matky XXXXX a utekal do domu XXXXX, pretože si myslel, že XXXXX a XXXXX mu chcú za zvalené kvádre ublížiť. Behal sám, nikto ho nenaháňal. Nevie, prečo povedal, že ho naháňali, že ho dobehli do domu XXXXX. Bál sa, že ak povie, že im zhodil kvádre a preto nasledujúci deň prišli iba sa porozprávať, dostane pokutu, preto o tom vôbec pri trestnom oznámení nehovoril. Nemá peniaze na pokutu. V trestnom oznámení a jeho doplnení povedal, že ho zbili v dome XXXXX, avšak to si vymyslel, uviedol to iba preto, že si myslel, že ho za kvádre, ktoré zvalil XXXXX pred ich domom, zbijú, alebo to, že ho zbijú niekedy v blízkej budúcnosti. Na lekárskom ošetrení bol preto, že keď utekal k XXXXX, tak spadol na zem. Žiadne zranenie mu nevzniklo, ošetrujúci lekár ho iba ošetril a poslal preč. Na žiadnej lekárskej kontrole už nebol, nakoľko žiadne zranenia nemal. Žiadna škoda mu nevznikla a nič si ako poškodená strana nenárokuje, pretože sa nič nestalo. Chce sa ospravedlniť XXXXX a XXXXX za to, čo im spôsobil.  

	Svedok-poškodený XXXXX uviedol, že dňa 22.4.2015 v skorých ranných hodinách bol v kuchyni svojho domu, keď zrazu počul buchot. Vyšiel z kuchyne, išiel sa pozrieť do izby, kde uvidel XXXXX, ktorého sa opýtal, čo tu robí. On odpovedal, že ho údajne chce zbiť XXXXX a XXXXX. Preto vyšiel z domu, XXXXX bol po celý čas v jeho izbe, von stáli XXXXX a XXXXX, ktorých sa opýtal, o čo im ide. XXXXX mu povedal, že sa chce iba s XXXXX porozprávať ohľadom kvádrov, ktoré mu deň pred tým zvalil. XXXXX tam iba po celý čas stal a nič nehovoril. XXXXX a XXXXX XXXXX nijakým spôsobom nenapadli a vôbec ho nezbili. 

	Ako dôvod, prečo vo výsluchu v rámci predprípravného konania uviedol, že po tom, ako sa z kuchyne išiel pozrieť do svojej izby, v izbe okrem XXXXX videli aj XXXXX, uviedol, že to, že bol XXXXX v jeho izbe, uviedol omylom. Pravda je taká, že v jeho izbe bol iba XXXXX, XXXXX a XXXXX stáli von pred dverami. Žiadna škoda mu nevznikla, škodu si ako poškodená strana neuplatňuje, nakoľko sa nič nestalo.

	Zo správy poškodenej zdravotnej poisťovne Union zdravotná poisťovňa, a. s., vyplynulo, že neeviduje liečebné náklady poistenca XXXXX, neuplatňuje si náhradu škody, s nárokom na náhradu škody sa k trestnému konaniu nepripojila. 

	Svedok XXXXX uviedol, že dňa 22.4.2015 v skorých ranných hodinách, okolo 07.30 hod., keď išiel do práce, videl, že pred domom XXXXX na adrese XXXXX, XXXXX stoja XXXXX a XXXXX. Zastavil sa pri nich a opýtal som sa ich, že čo tu robia. Sám do nich podpichol a opýtal sa ich, či sú tu kvôli včerajšku, ohľadom kvádrov, ktoré im zvalil deň pred tým XXXXX. XXXXX a XXXXX mu povedali, že kvôli tomu tam sú a  chcú sa s XXXXX rozprávať. Po celý čas, ako stál s nimi nevidel, aby XXXXX a XXXXX vošli do obydlia XXXXX, alebo to, že by ho mali nejakým spôsobom napádať, alebo biť. Keď stál s XXXXX a XXXXX pred oknom domu XXXXX videl, ako XXXXX vybehol zo svojich dverí a utekal do domu XXXXX. Ďalej XXXXX a XXXXX sa presunuli k dverám XXXXX a sa s ním rozprávali. Následne išiel do práce.

	Z lekárskej správy o ošetrení XXXXX a výsluchu ošetrujúcej lekárky XXXXX vyplýva, že dňa 22.4.2015 sa do jej ordinácie dostavil poškodený XXXXX, ktorý mal na chrbtovej časti malé pomliaždeniny cca 2 cm, bez hematómu, bez opuchu. Po tomto vyšetrení ďalšie vyšetrenie nebolo potrebné. Nejednalo sa o ťažký úraz.

	Do spisu bola zabezpečená zápisnica o obhliadke miesta činu s fotodokumentáciou, rodinné domy XXXXX a XXXXX, z ktorých nevyplýva, aby boli akýkoľvek spôsobom poškodené, pričom okno na dome XXXXX je umiestnené mimo vchodových dverí, od okna nevidieť na vchodové dvere. XXXXX Tišera je umiestnený 10 metrov oproti domu XXXXX. 

	Zo zápisnice o trestnom oznámení a jeho doplnenia dňa 22.4.2015 vyplýva, že trestné oznámenie podal XXXXX, z ktorého vyplynulo podozrenie, že XXXXX a XXXXX sa mali dopustiť konania, ako to je uvedené v uznesení o vznesení obvinenia. Uvedená skutočnosť bola potvrdená aj výsluchmi XXXXX a XXXXX vykonanými podľa § 196 ods. 2 Trestného poriadku. 

	Z miesta trvalého bydliska sú obvinení XXXXX a XXXXX hodnotení kladne. 

	XXXXX nebol od roku 2012 prejednávaný v priestupkovom konaní. Z odpisu registra trestov vyplýva, že obv. XXXXX bol v minulosti 5x súdne trestaný, naposledy rozsudkom Okresného súdu XXXXX v spojení s rozsudkom Krajského súdu XXXXX zo dňa 11.5.2011, ktorým bol uznaný za vinného zo spáchania zločinu lúpeže podľa § 188 ods. 1 Trestného  zákona, za čo mu bol uložený trest odňatia slobody v trvaní 7 rokov nepodmienečne so zaradením na výkon trestu odňatia slobody so stredným stupňom stráženia. Rozhodnutím Okresného súdu XXXXX z 15.10.2014 bol podmienečne prepustený so skúšobnou dobou na 5 rokov. 

	XXXXX v priestupkovom konaní na Okresnom úrade v XXXXX bol od roku 2012 dvakrát prejednávaný. Z odpisu registra trestov vyplýva, že obv. XXXXX bol v minulosti 5x súdne trestaný, naposledy rozhodnutím Okresného súdu XXXXX z 9.10.2003 za trestný čin krádeže podľa § 247 ods. 2 písm. d), ods. 3 písm. a) Trestného zákona na trest odňatia slobody v trvaní 10 mesiacov nepodmienečne so zaradením do I. NVS. Osvedčil sa 19.6.2007. 

	Trestného činu ublíženia na zdraví podľa § 156 ods. 1, os. 2 písm. a) Trestného zákona sa dopustí ten, kto inému úmyselne ublíži na zdraví a čin spácha na chránenej osobe.

	Podľa § 123 ods. 2 Trestného zákona ublížením na zdraví sa na účely tohto zákona rozumie také poškodenie zdravia iného, ktoré si objektívne vyžiadalo lekárske vyšetrenie, ošetrenie alebo liečenie, počas ktorého bol nie iba na krátky čas sťažený obvyklý spôsob života poškodeného.

	Podľa § 14 ods. 1 Trestného zákona pokus trestného činu je konanie, ktoré bezprostredne smeruje k dokonaniu trestného činu, ktorého sa páchateľ dopustil v úmysle spáchať trestný čin, ak nedošlo k dokonaniu trestného činu.

	O konanie bezprostredne smerujúce k dokonaniu trestného činu ide vtedy, ak páchateľ uskutočnil konanie opísané v skutkovej podstate trestného činu (objektívna stránka) , ktoré však ešte neviedlo k spôsobeniu následku, ktorý daná skutková podstata trestného činu predpokladá.

	Trestného činu porušovania domovej slobody podľa § 194 ods. 1, ods. 3 písm. a) Trestného zákona sa dopustí ten, kto neoprávnene vnikne do obydlia iného alebo tam neoprávnene zotrvá, a spácha čin voči chránenej osobe.

	Podľa § 139 ods. 1 písm. a) Trestného zákona chránenou osobou je dieťa, dieťaťom podľa § 127 ods. 1 Trestného zákona je osoba mladšia ako osemnásť rokov, ak trestný zákon neustanovuje inak. 

         	Podľa § 33 Trestného poriadku toho, kto je podozrivý zo spáchania trestného činu, možno považovať za obvineného a použiť proti nemu prostriedky určené týmto zákonom proti obvinenému až vtedy, ak bolo proti nemu vznesené obvinenie.

	Podľa § 206 ods. 1 prvá veta Trestného poriadku ak je na podklade trestného oznámenia alebo zistených skutočností po začatí trestného stíhania dostatočne odôvodnený záver, že trestný čin spáchala určitá osoba, policajt bez meškania vydá uznesenie o vznesení obvinenia, ktoré ihneď oznámi obvinenému a doručí najneskôr do 48 hodín prokurátorovi; o tomto úkone upovedomí bez meškania oznamovateľa a poškodeného.

          	Vznesenie obvinenia je dôležitým procesným úkonom, ktorým sa proti určitej osobe začína trestné stíhanie za konkrétny skutok, ktorý je trestným činom, a súčasne sa určuje jej procesné postavenie v trestnom konaní ako obvineného. Od tohto okamihu možno proti tejto osobe použiť prostriedky, ktoré poskytuje Trestný poriadok proti obvinenému. K záveru o spáchaní trestného činu určitou osobou stačí vyšší stupeň pravdepodobnosti, ktorý však musí byť konkrétne zistenými skutočnosťami dostatočne odôvodnený.

         	Podľa § 201 ods. 2 Trestného poriadku policajt postupuje vo vyšetrovaní alebo v skrátenom vyšetrovaní tak, aby čo najrýchlejšie zadovážil podklady na objasnenie skutku v rozsahu potrebnom na posúdenie prípadu a zistenie páchateľa trestného činu.

          	Základnými skutočnosťami potrebnými pre posúdenie prípadu vrátane osoby páchateľa a následku trestného činu sú predovšetkým okolnosti, ktorých súhrn má dať odpoveď na otázku, či vyšetrovaná udalosť napĺňa znaky skutkovej podstaty trestného činu a či tento trestný čin spáchal obvinený. Sú to najmä skutočnosti uvedené v § 119 ods. 1 Trestného poriadku a v § 2 ods. 10 Trestného poriadku. Z týchto ustanovení treba vyvodiť predmet a rozsah dokazovania, ktorý je určený predovšetkým tým, že treba zistiť skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom pre rozhodnutie v prípravnom konaní.

	Podľa § 119 ods. 1 Trestného poriadku v trestnom konaní treba dokazovať najmä
a) či sa stal skutok a či má znaky trestného činu,
b) kto tento skutok spáchal a z akých pohnútok 
c) závažnosť činu vrátane príčin a podmienok jeho spáchania,
d) osobné pomery páchateľa v rozsahu potrebnom na určenie druhu a výmery trestu a uloženie ochranného opatrenia a iné rozhodnutia,
e) následok a výšku škody spôsobenú trestným činom,
f) príjmy z trestnej činnosti a prostriedky na jej spáchanie, ich umiestnenie, povahu, stav a cenu.

	Trestný zákon v ustanovení § 8 vymedzuje pojem trestného činu ako protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak. Zákonnými znakmi každej skutkovej podstaty trestného činu sú štyri znaky, určujúce subjekt, subjektívnu stránku, objekt a objektívnu stránku a ak sa má teda v konkrétnom prípade konať o trestnom čine, musia byť teda súčasne naplnené všetky tieto v zákone uvedené znaky skutkovej podstaty konkrétneho trestného činu. 

	Podľa § 2 ods. 10 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní postupujú tak, aby bol zistený skutkový stav veci, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie. Dôkazy obstarávajú z úradnej povinnosti. Právo obstarávať dôkazy majú aj strany. Orgány činné v trestnom konaní s rovnakou starostlivosťou objasňujú okolnosti svedčiace proti obvinenému, ako aj okolnosti, ktoré svedčia v jeho prospech, a v oboch smeroch vykonávajú dôkazy tak, aby umožnili súdu spravodlivé rozhodnutie.

	Podľa § 2 ods. 12 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán.

    	Podľa § 215 ods. 1 písm. a) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak je nepochybné, že sa nestal skutok, pre ktorý sa vedie trestné stíhanie. 

	Podľa ustanovenia § 215 ods. 5 Trestného poriadku uznesenie o zastavení trestného stíhania treba doručiť obvinenému a poškodenému. 

	Podľa ustanovenia § 215 ods. 6 Trestného poriadku obvinený a poškodený môžu proti uzneseniu o zastavení trestného stíhania okrem odseku 1 písm. f) a obvinený aj odseku 3 podať sťažnosť, ktorá má odkladný účinok.

	Podľa ustanovenia § 215 ods. 7 Trestného poriadku v trestnom stíhaní, ktoré bolo zastavené podľa odseku 2 písm. a), sa pokračuje, ak obvinený vyhlási do troch dní od doručenia uznesenia, že na prejednaní veci trvá. O tom je potrebné obvineného poučiť.

        	V danej veci ide o stav dôkaznej núdze, ktorý vznikol po vznesení obvinenia výsluchmi svedkov-poškodených XXXXX, XXXXX a XXXXX, ktorí na rozdiel od výsluchov v rámci predprípravného konania vypovedali úplne odlišne, pričom odôvodňovali aj zmenu svojich výpovedí. Svedok XXXXX vypovedal v prospech obvinených v súlade s výsluchmi svedkov-poškodených. Vo veci neexistuje žiadny priamy či nepriamy dôkaz o tom, že stíhaný skutok bol spáchaný. Preto v danej veci s poukazom na vyššie uvedené treba uzavrieť, že stíhaný skutok sa nestal a tento záver podľa zabezpečených dôkazov po vznesení obvinenia je nepochybný. 

          	Vychádzajúc zo stavu veci po vznesení obvinenia je nesporné, že poškodený XXXXX dňa 21.4.2015 zhodil kvádre pri dome XXXXX a XXXXX, preto tí v ranných hodinách dňa 22.4.2015 prišli k domu XXXXX a cez okno volali XXXXX, aby vec spolu vyriešili. Ten zo strachu, čo sa môže stať, z domu cez dvere utiekol do domu suseda XXXXX. Obvinení ho fyzicky nenapadali, nespôsobili mu žiadne zranenia, zranenie si spôsobil poškodený sám pádom na zem, nevošli do žiadneho domu. 

         	Skutočnosti uvedené v trestnom oznámení samotný poškodený XXXXX žiadnym spôsobom nepotvrdil, dokonca v priebehu prípravného konania uviedol, že všetko si vymyslel, všetko, z čoho obvinených obvinil, nie je pravdou, pričom skutočnosti uvádzané poškodeným XXXXX v podanom trestnom oznámení nepotvrdil ani jeden k veci vypočutý svedok. 

	Po vznesení obvinenia nebol zistený žiaden dôkaz, ktorý by priamo či nepriamo usvedčoval obvinených zo spáchania stíhaného skutku. Po vznesení obvinenia nebol zabezpečený žiadny dôkaz, ktorým by bolo preukázané, že stíhaný skutok sa stal. Preto bolo namieste zastaviť také trestné stíhanie obvinených XXXXX a XXXXX.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora Okresnej prokuratúry XXXXX do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok.

JUDr. Martina Strižovská
prokurátorka