Okresná prokuratúra Bratislava I 
Kvetná 13, 820 05 Bratislava 2	

Číslo: 4 Pv 201/12/1101	Bratislava I, 11.09.2015 
EEČ : 2-8-242-2015

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obv. XXXXX 
Trestný čin:	Zločin Podvod podľa § 221 odsek 1, odsek 2 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 313/2011 Zbierky zákonov 

Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Bratislava I 

Podľa § 215 odsek 1 písmeno a Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvineného  
XXXXX, rodné číslo: XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX
	väzba: nie
ktorý je trestne stíhaný pre trestný čin:
- Zločin Podvod podľa § 221 odsek 1, odsek 2 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 313/2011 Zbierky zákonov 

na tom skutkovom základe, že:

ako jediný spoločník a konateľ spoločnosti XXXXX, XXXXX, IČO: XXXXX so sídlom XXXXX ulica číslo  XXXXX v XXXXX, ktorá prevádzkovala kaviareň na XXXXX ulici číslo XXXXX v XXXXX, podpísal dňa 08.09.2012 na Notárskom úrade XXXXX na XXXXX ulici číslo XXXXX v XXXXX ako predávajúci Zmluvy o prevode obchodného podielu spoločnosti XXXXX, XXXXX, ktorých predmetom bol odplatný prevod obchodného podielu jediného spoločníka spoločnosti XXXXX, XXXXX na nadobúdateľov XXXXX a XXXXX, ktorí na základe predmetných zmlúv nadobudli obchodný podiel spoločnosti XXXXX, XXXXX, každý vo výške 50 % za odplatu každý vo výške 28.750,- Euro, teda spoločne nadobudli obchodný podiel spoločnosti XXXXX, XXXXX vo výške 100 %, pričom pred podpisom predmetných zmlúv boli obaja poškodení ako nadobúdatelia obchodných podielov oboznámení s finančnou situáciou spoločnosti XXXXX, XXXXX, najmä o tom, že spoločnosť nemá voči tretím osobám žiadne záväzky, avšak v nasledujúcom období boli noví spoločníci XXXXX a XXXXX vyzvaní prenajímateľom predmetného obchodného priestoru na XXXXX spoločnosťou XXXXX., IČO: XXXXX so sídlom v XXXXX na XXXXX ulici číslo XXXXX, aby uhradili dlh na nájomnom vo výške 33.968,48 Euro a taktiež boli vyzvaní ďalšími veriteľmi spoločnosti XXXXX na úhradu dlhov tejto spoločnosti, a to najmä spoločnosťou XXXXX, spoločnosťou XXXXX, spoločnosťou XXXXX, spoločnosťou XXXXX a XXXXX XXXXX, pričom v čase uzatvorenia Zmlúv o prevode obchodných podielov dňa 08.09.2011 s poškodenými XXXXX a XXXXX vedel, respektíve mal vedomosť o tom, že spoločnosť XXXXX má neuhradené záväzky voči tretím osobám, čím poškodeným XXXXX, narodenému XXXXX, trvale bytom XXXXX  a XXXXX, narodenému XXXXX, trvale bytom XXXXX,  spôsobil škodu vo výške cca 102.812,64 Euro,

lebo je nepochybné, že sa nestal skutok, pre ktorý sa vedie trestné stíhanie  
 
Odôvodnenie:
Vyšetrovateľ Oddelenia ekonomickej kriminality Odboru kriminálnej polície Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Bratislave I uznesením pod číslom konania ORP-358/OEK-B1-2012-HS z  19. marca 2012 postupom podľa 199 odsek 1 Trestného poriadku začal trestné stíhanie za zločin podvodu podľa § 221 odsek 1, odsek 3 písmeno a) Trestného zákona a  v poradí druhým uznesením pod číslom konania ORP-358/OEK-B1-2012-HS z  18. septembra 2012 postupom podľa ustanovenia § 206 odsek 1 Trestného poriadku vzniesol obvinenie  XXXXX za zločin podvodu podľa § 221 odsek 1, odsek 3 písmeno a) Trestného zákona na tom skutkovom základe, ako je uvedené v predmetnom uznesení.

Ďalej Okresný súd Bratislava I dňa 30.11.2012 pod spisovou značkou 0Tp 492/2012 vydal príkaz na zatknutie obvineného XXXXX, narodeného XXXXX, trvale bytom XXXXX, XXXXX, XXXXX a po obvinenom bolo vyhlásené pátranie.

Trestné stíhanie obvineného XXXXX bolo následne 11.12.2012 uznesením vyšetrovateľa Oddelenia ekonomickej kriminality Odboru kriminálnej polície Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Bratislave I pod číslom konania ORP-358/OEK-B1-2012 postupom podľa ustanovenia § 228 odsek 2 písmeno a) Trestného poriadku z dôvodu neprítomnosti obvineného XXXXX prerušené.
Dňa 21.08.2014 prokurátorka Okresnej prokuratúry Bratislava I pod spisovou značkou 4 Pv 201/12/1101-26 vydala uznesenie podľa § 228 odsek 5 Trestného poriadku, ktorým zapokračovala v trestnom stíhaní, nakoľko pominul dôvod na prerušenie trestného stíhania.

Dňa 28.01.2015 sa obvinený XXXXX, za prítomnosti tlmočníka dostavil dobrovoľne pred sudcu Okresného súdu Bratislava I a následne toho istého dňa sa dostavil aj pred vyšetrovateľa 3. oddelenia vyšetrovania Odboru kriminálnej polície Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Bratislave I a to za účelom vykonania  procesných úkonov. 

Dňa 29.01.2015 Okresný súd Bratislava I pod spisovou značkou 0Tp 492/12 odvolal príkaz na zatknutie obvineného XXXXX spisovej značky 0Tp 492/12 zo dňa 30.11.2012.

Nadväzne na to po skončení dokazovania a súvisiacom skončení prípravného konania bol dozorujúcej prokurátorke predložený vyšetrovateľom PZ vyšetrovací spis spolu s návrhom na zastavenie trestného stíhania obvineného XXXXX za zločin podvodu podľa § 221 odsek 1, odsek 3 písmeno a) Trestného zákona, a to postupom podľa ustanovenia § 215 odsek 1 písmeno a) Trestného poriadku.

Preskúmaním súvisiaceho spisového materiálu som po zhodnotení všetkých zadovážených dôkazov jednotlivo i v ich vzájomnom súhrne tak, ako to má na mysli ustanovenie § 2 odsek 10, odsek 12 Trestného poriadku, dospela k záveru, že za súčasnej dôkaznej situácie neexistuje žiaden dôkaz svedčiaci o tom, že ku skutku ako takému  tak, ako to vo svojej výpovedi uvádzal poškodený XXXXX, došlo a  teda že je na mieste zastavenie trestného stíhania obvineného XXXXX XXXXX za predmetný skutok, a  to postupom podľa ustanovenia    § 215 odsek 1 písmeno a) Trestného poriadku.

V predmetnej trestnej veci bol vypočutý v procesnom postavení obvineného XXXXX, ďalej v procesnom postavení svedkov - poškodených boli vypočutí XXXXX a XXXXX a v procesnom postavení svedkov boli vypočutí XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX a XXXXX.

Do vyšetrovacieho spisu boli ďalej zabezpečené rozsiahle relevantné listinné materiály súvisiace s touto trestnou vecou, a  to najmä dve Zmluvy o prevode obchodného podielu spoločnosti XXXXX zo dňa 08.09.2011 uzatvorené s poškodenými XXXXX a XXXXX, Odstúpenia oboch poškodených od Zmluvy o prevode obchodného podielu datované  dňom 19.10.2011, Čestné vyhlásenie zo dňa 19.10.2011 účtovníčky XXXXX k finančnej situácii spoločnosti XXXXX., správy spoločnosti XXXXX, spoločnosti XXXXX, spoločnosti XXXXX, spoločnosti XXXXX a XXXXX XXXXX k ich pohľadávkam voči dlžníkovi XXXXX. Tiež bola zabezpečená správa XXXXX zo dňa 03.09.2012, vrátane Daňového priznania k dani z príjmu právnických osôb spoločnosti XXXXX. za obdobie rokov 2009, 2010 a 2011, ako aj Výpis z účtovníctva spoločnosti XXXXX - z knihy došlých faktúr spoločnosti XXXXX za obdobie od 01.01.2010 do 31.12.2010 a z Pokladničnej knihy. Ďalej  boli zabezpečené písomné správy XXXXX vrátane listín a výpisov z podnikateľských účtov spoločnosti XXXXX vedených XXXXX číslo účtu XXXXX, vo XXXXX. číslo účtu XXXXX a v XXXXX, číslo účtu XXXXX. Do vyšetrovacieho spisu boli zabezpečené z Obchodného registra vedeného Okresným súdom Bratislava I aj listiny k spoločnosti XXXXX, a to najmä Zakladateľská listina zo dňa 09.01.2009, Zápisnica z valného zhromaždenia konaného dňa 08.09.2011, Rozhodnutie jediného spoločníka zo dňa 08.09.2011, Spoločenská zmluva zo dňa 08.09.2011. Súčasťou vyšetrovacieho spisu  je aj písomná správa spoločnosti XXXXX zo dňa 14.04.2015 vrátane rozsiahlych listinných materiálov, písomná správa XXXXX. zo dňa 03.03.2015, písomná správa XXXXX zo dňa 24.02.2015, Neexkluzívna dohoda o poskytovaní realitných služieb zo dňa 01.08.2011 uzatvorená medzi XXXXX a XXXXX Faktúra číslo 20110033 vystavená spoločnosťou XXXXX. XXXXXi v celkovej výške 2.000,- Euro, nepodpísaná Príloha č. 1 k Zmluve o prevode obchodných podielov XXXXX z 08.09.2011 označená ako „Zoznam a popis hnuteľných vecí, ktorých vlastníkom je Spoločnosť“, nepodpísaná Príloha č. 2 k Zmluve o prevode obchodných podielov XXXXX z 08.09.2011 označená ako „Zoznam záväzkových vzťahov, práv a povinností vzniknutých zo zmlúv, dohôd, resp. iných právnych skutočností, ktorých účastníkom je Spoločnosť“, avšak bez ďalšieho obsahu, Prehlásenie prevádzajúceho XXXXX a nadobúdateľov XXXXX a XXXXX, datované dňom 08.09.2011, ako aj ďalšie listiny týkajúce sa predmetnej trestnej veci.

Z výsluchu obvineného XXXXX v podstate vyplynulo, že v období od roku 2009 do septembra 2011 bol jediným konateľom a spoločníkom obchodnej spoločnosti XXXXX, IČO: XXXXX, so sídlom XXXXX. Túto spoločnosť na Slovensku založil, prenajal si priestory prevádzky v XXXXX na XXXXX ulici číslo XXXXX. Do tohto podnikania vložil vlastné peniaze, aby bolo  podnikanie prevádzkyschopné, vrátane zariadenia prevádzky, klimatizácie a podobne. Hlavným predmetom činnosti tejto spoločnosti bolo prevádzkovanie gastronomického zariadenia s názvom XXXXX. Bola to reštaurácia, kaviareň a aj bar. Vybavil všetky  povolenia na prevádzku, papiere a vlastne všetko potrebné na prevádzkovanie takéhoto typu zariadenia. Potom začal prevádzkovať toto zariadenie a podnikal. Na začiatku fungoval normálne, platil aj dohodnuté nájomné a všetky záväzky, tiež dodržiaval aj všetky zákony a predpisy. Podnikal bez problémov niekedy do mesiaca júl 2010, kedy dňa 10.07.2010  v tejto prevádzke nastala havária, nakoľko cez prevádzku prechádzala kanalizácia, ktorá bola zastaraná, hrdzavá a všetky splašky mu vyrazili do tejto prevádzky, do kuchyne, strašne to tam smrdelo. Teda bol nútený zatvoriť celú prevádzku, na čo hneď informoval prenajímateľa, odkiaľ ho poslali za spoločnosťou XXXXX, ktorá bola zodpovedná za prevádzku priestorov. S nimi aj komunikoval, po dlhých naťahovačkách pripustili, že za túto škodu sú zodpovední oni a začali odstraňovať škody. Ich práce trvali cca 2,5 mesiaca, teda  asi do septembra 2010. Počas tohto obdobia samozrejme prevádzku neotvoril, nemohol. V septembri 2010 jeho účtovníčka skontrolovala účtovníctvo, teda najmä dlh na nájomnom za toto obdobie, kedy spoločnosť nefungovala, pričom zastáva názor, že za toto obdobie prenajímateľ nemal právo od neho žiadať nájomné, nakoľko samotná budova nebola prevádzkyschopná. Nájomné uhrádzal mesačne k 15. dňu, avšak faktúry mu prenajímateľ predkladal raz za tri mesiace. Presne dňa 23.11.2010, kedy má narodeniny, za ním prišiel prenajímateľ a predložil mu faktúru za nájom, pričom zase on mu predložil faktúru za škody, ktoré mu vznikli pri havárii, táto suma bola vyššia. Neskôr asi o tri týždne začali rekonštruovať aj fasádu tejto budovy, bolo tam postavené lešenie a siete, kde bol urobený len malý otvor na vstup do prevádzky, pričom v podstate ani nebolo vidieť, že tam je nejaká prevádzka, v dôsledku čoho mu vznikala ďalšia škoda. Ako sa tam robili tieto ďalšie práce, tak z lešenia spadol dokonca kus dreva a tento ohrozil aj bývalého gréckeho veľvyslanca, ktorý vychádzal z jeho prevádzky. Bolo to cez letnú sezónu, kedy je vlastne špička sezóny v oblasti gastronomických zariadení. Preto v podstate mu vznikala neustále škoda, aj preto, že pred podnikom mal v letnom období aj terasu, ktorú kvôli rekonštrukcii nemohol otvoriť. A preto nechcel uhrádzať ani nájomné za toto obdobie, prenajímateľ sa dokonca ani neukazoval v tejto jeho prevádzke, teda mal za to, že prenajímateľ uznal, že mu vznikala škoda. Potom niekedy na jar roku 2011 prišiel syn prenajímateľa XXXXX mladší, ktorý mu povedal, že je tu problém, lebo neplatí nájomné, na čo mu povedal, že tu má faktúry za škody, ktoré mu boli spôsobené za haváriu a za čas opravy fasády, čo je vysoká suma, potom teda s ním riešili, že či je ochotný uhradiť nejaké nájomné. Dovtedy platil nájomné 3.000,- Euro plus DPH, pričom tento  XXXXX mladší ponížil nájom na 2.000,- Euro vrátane DPH, teda mal toto ponížené nájomné platiť od jari 2011, nevie kedy to bolo presne. Hneď v ten deň poslal cez účet 2.000,- Euro. Tie nedoriešené veci, teda dlžné nájomné a jeho škody si uplatnili cez poisťovňu Uniqua. Neskôr toto poisťovňa zamietla, pričom uznala poistnú udalosť vo výške 490,- Euro a to aj vyplatila, zvyšok zamietla. Vznikla mu teda reálna škoda. Potom  v roku 2011 sa rozhodol, že  spoločnosť XXXXX a prevádzku predá. Nakoľko v tomto nebol zbehlý, obrátil sa na realitného makléra, ktorý bol aj jeho zákazníkom, bol to pán XXXXX, pričom mu oznámil, že nechce už podnikať v tejto oblasti, že chce robiť niečo iné a, že  potrebuje túto svoju spoločnosť predať. Medzi tým odišiel domov do XXXXX kvôli rodinným veciam, keď sa vrátil, pán XXXXX mal záujemcov už o kúpu. Začali s nimi jednať o konkrétnych veciach ohľadne predaja, dokonca mu bolo povedané, že zaplatili realitke aj nejakú zálohu. Jednalo sa o pánov XXXXX. Dňa 08.09.2011 ako spoločník XXXXX uzatvoril s XXXXX a XXXXX dve Zmluvy o prevode obchodného podielu uvedenej spoločnosti, na základe ktorých sa obaja menovaní stali spoločníkmi tejto spoločnosti. Jednalo sa o odplatný prevod obchodného podielu, pričom XXXXX mu mal uhradiť odplatu vo výške 28.750,- Euro a XXXXX mu mal uhradiť odplatu tiež vo výške 28.750,- Euro. Obe zmluvy boli uzatvorené na notárskom úrade XXXXX v XXXXX. Obaja páni žiadali, že chcú odplatu za prevod zaplatiť v splátkach, teda nie naraz, tak to bolo zavedené aj do zmluvy. Všetky zmluvy a podklady pripravoval pán XXXXX alebo jeho právnik, jeho meno nevie. Všetky dokumenty mu boli predložené na podpis u notára. Všetky dokumenty boli v slovenskom jazyku, tak ich aj podpisoval, pričom po slovensky nevie, ani im nerozumel, avšak mu bolo povedané, že je to presne podľa dohody s tým, že zmluvy tam videl prvýkrát. Predkladal mu ich tam pán XXXXX. Čo sa týka platieb, ktoré mu XXXXX s XXXXX uhradili ako odplatu, tak v deň podpisu zmlúv mu previedli cez banku 20.000,- Euro, ako prvú splátku, pričom ďalšiu splátku mu uhradili asi v septembri alebo v októbri vo výške 25.000,- Euro, tiež bankovým prevodom. Ďalšie peniaze už od nich nedostal. Následne, nakoľko mu odplatu neuhrádzali v ďalších splátkach, tak oslovil právnika v tejto veci a bol podaný návrh na začatie exekúcie, dovtedy nebol žiaden problém z ich strany, že by tvrdili, že by im on niečo zatajil. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k nákladom spoločnosti XXXXX. uviedol, že spoločnosť mala bežné prevádzkové náklady, napríklad na telefón, poplatky za energie a nájomné. Pôvodne požadoval sumu za prevod vo výške 60.000,- Euro, avšak s XXXXX sa dohodli na sume 57.500,- Euro a rozdiel sumy vo výške 2.500,- Euro im mal slúžiť na uhradenie prípadných nedoplatkov spoločnosti, s čím obaja súhlasili. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, či pred samotným uzatvorením zmlúv o prevode obchodného podielu informoval XXXXX o záväzkoch spoločnosti XXXXX. uviedol, že obaja boli viackrát v prevádzke, kde sledovali ako to tam funguje, boli im predkladané aj všetky povolenia prevádzky a priamo v prevádzke sedeli aj s účtovníčkou XXXXX, ktorá mala kompletné účtovníctvo. Dodal, že nemal dôvod im niečo zatajovať, lebo im umožnil odplatu uhrádzať v splátkach a posledná splátka bola splatná až v januári 2012, keby ich chcel oklamať, zobral by peniaze naraz a hneď by odišiel. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, či pred samotným uzatvorením zmlúv o prevode obchodného podielu informoval XXXXX o záväzkoch voči prenajímateľovi XXXXX, XXXXX uviedol, že o dlhu voči prenajímateľovi vedeli a ostatné záväzky mali byť uhradené z rozdielu sumy odplaty vo výške 2.500,- Euro. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, či ku Zmluvám o prevode obchodného podielu s XXXXX boli priložené a podpísané nejaké prílohy uviedol, že počuje prvýkrát o tom, že by k zmluvám mali byť nejaké prílohy, o žiadnych nevie. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, či sa medzi ním a ďalšími osobami konalo nejaké stretnutie v Hoteli XXXXX v XXXXX a čo bolo jeho predmetom uviedol, že si nepamätá presne, či to bolo v tomto hoteli, ale bol pozvaní na jedno stretnutie, na ktorom bol XXXXX, XXXXX, XXXXX a XXXXX, pričom si myslel, že na tomto stretnutí sa noví vlastníci zoznámia s prenajímateľom, avšak na tomto stretnutí bol riešený aj dlh spoločnosti XXXXX voči XXXXX., kde bol vykreslený XXXXX ako dlžník a XXXXX chcel svoje peniaze.

Z výsluchu svedka - poškodeného XXXXX v podstate vyplynulo, že niekedy koncom leta 2011, pravdepodobne v mesiaci august spolu s XXXXX reagovali na internetový inzerát realitnej kancelárie XXXXX, ktorá ponúkala do nájmu gastronomické priestory na XXXXX Keďže chceli otvoriť nejakú prevádzku baru alebo kaviarne, na túto ponuku reagovali. Išli sa najskôr pozrieť do týchto priestorov na XXXXX, kde sa zoznámili s pánom XXXXX, chceli si pozrieť najmä ten priestor. Pán XXXXX im to tam poukazoval, kuchyňu a celé priestory, potom odtiaľ odišli. Ďalej sa s XXXXX bavili, či to chcú alebo nie. Následne sa zase boli pozrieť v priestoroch na XXXXX a dohodli sa s pánom XXXXX, že tie priestory zoberie. Pán XXXXX sa poznal s pánom XXXXX, pán XXXXX to celé zorganizoval, lebo pán XXXXX vedel komunikovať po anglicky a zrejme pán XXXXX s nimi mal nejakú dohodu ohľadne predaja, za nejakú províziu. Pán XXXXX im dal k nahliadnutiu všetky papiere, povolenia, nejaké tržby a účtovníctvo, lebo chceli vedieť, či tam chodia ľudia a či sa to oplatí otvoriť. Potom pán XXXXX dohodol stretnutie s pani účtovníčkou XXXXX, ktorá doniesla celú účtovnú agendu a dala im ju k nahliadnutiu a aj jej dávali otázky ohľadne toho, či je celé účtovníctvo v poriadku, povedala im, že je v poriadku. Uvažovali nad tým, že s prevádzkou zoberú aj spoločnosť ako takú, keďže mala všetky povolenia, hygienu a podobne, zisťovali si od nej, či tá firma má nejaké dlhy, povedala im, že je všetko v poriadku. Následne sa stretávali s pánom XXXXX, to už bolo v realitnej kancelárii s pánom XXXXX a tam riešili podmienky zmluvy a prevzatie prevádzky a spoločnosti. Všetko to prebiehalo v poriadku. Pán XXXXX x-krát prízvukoval, že firma je v poriadku a nemá žiadne dlhy. Pán XXXXX spravil tú zmluvu, tam sa dohodli na sumách, ktoré vyplatia a v akých intervaloch. Pán XXXXX chcel za prevod okolo 75.000,- Euro, toto sa im zdalo veľa, pretože ten priestor nebol taký luxusný, vrátane aj zariadenia, a preto navrhli menšiu sumu s tým, že si XXXXX zoberie nejaké veci z kuchyne, zariadenie, napríklad gril na kebab, sporák a ďalšie. S týmto súhlasil a dohodli sa na sume 57.500,- Euro. Takto to bolo zavedené aj do zmluvy o prevode. Potom boli podpísať zmluvu u notára XXXXX. Čo sa týka samotnej odplaty, tak za obe zmluvy platil odplatu, on aj za XXXXX, dal  5.000,- Euro pred podpisom zmluvy, toto bola záloha, uhrádzal to tuším v hotovosti pánovi XXXXX, pre prípad, že by odstúpili od zmluvy, ako zábezpeku. Nespomína si kedy to uhradil. Potom uhrádzal odplatu v splátkach podľa zmluvy, ihneď po uzatvorení zmluvy dňa 08.09.2011 išli do banky, kde na účet XXXXX previedol sumu 20.000,- Eur. Ďalej mu uhradil dňa 28.09.2011 sumu 25.000,- Eur tiež cez svoj účet na účet pána XXXXX. Ďalej už pánovi XXXXX nič neuhradil, lebo sa stretol s prenajímateľom priestorov s XXXXX, ktorý mu povedal, že on ani nevedel, že pán XXXXX chce priestory odstúpiť a tiež mu povedal, že XXXXX firma je mu dlžná na nájomnom. Ďalej im chodili ďalšie listy od iných spoločností, najmä upomienky, že spoločnosť dlží. To už začali tušiť, že je niečo zle, preto poslednú splátku vo výške 7.500,- Euro, ktorú mali uhradiť do 15.01.2012, už neuhradili. Pán XXXXX zmizol, nikto nevedel kam. Ďalej uviedol, že ho XXXXX vyzýval cez advokátsku kanceláriu XXXXX aby mu doplatil poslednú splátku vo výške 7.500,- Euro. Na túto výzvu nereagoval, riešil to so svojim advokátom a on bol toho názoru, že celá tá zmluva je neplatná, nakoľko pán XXXXX im zamlčal dlhy spoločnosti, a teda boli uvedení do omylu a teda by nemali byť ani majiteľmi spoločnosti. Odporučil mu, aby to riešil formou trestného oznámenia. Dodal, že jeho advokát to nechcel riešiť cez civilný súd, ale len cez trestné oznámenie. Ďalej podal podanie do Obchodného registra o vrátenie firmy pánovi XXXXX, doposiaľ sa v tejto veci koná. Uviedol tiež, že sa XXXXX pokúšali poslať  na im známe adresy listy, tieto boli nedoručiteľné. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, či bolo podmienkou prevzatia prevádzky na XXXXX, aby nadobudol obchodný podiel spoločnosti XXXXX uviedol, že to podmienkou nebolo, spoločnosť nadobudli preto, lebo mala už všetky potrebné povolenia na prevádzkovanie. K samotným zmluvám o prevode obchodných podielov spoločnosti XXXXX uviedol, že ich vypracoval niekto z kancelárie makléra XXXXX. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, či obe zmluvy o prevode obchodných podielov obsahovali nejaké prílohy a aké uviedol, že neobsahovali žiadne prílohy. Pripustil, že netrval na vypracovaní takýchto príloh, nedával im vážnosť. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, či medzi ním a XXXXX bola dohoda o tom, že výška odplaty bude zo sumy 60.000,- Euro ponížená na 57.500,- Euro a rozdiel vo výške 2.500,- Euro im mal slúžiť na uhradenie dlhov spoločnosti XXXXX uviedol, že takáto dohoda medzi nimi nebola. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, či mal v čase uzatvorenia zmluvy o prevode obchodných podielov vedomosť o nejakých záväzkoch spoločnosti XXXXX. uviedol, že „myslím, že nie". Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, či sa zúčastnil nejakého stretnutia v XXXXX a s kým a čo bolo predmetom stretnutia uviedol, že sa takéto stretnutia zúčastnil, možno aj dvakrát, bol tam on, XXXXX, XXXXX, XXXXX a asi aj XXXXX. Uviedol tiež, že sa toto stretnutie konali po podpise zmluvy o prevode obchodného podielu po tom, čo už XXXXX uhradil nejakú odplatu, myslí, že to nebolo celých 50.000,- Eur, stretnutie zorganizoval  XXXXX, kde povedal, že mu XXXXX neuhradil dlžné nájomné. Na tomto stretnutí diskutoval s XXXXX o tých 20.000,- Euro, kde sa dohodli, že prevedie peniaze vo výške 20.000,- Euro XXXXX a on ich potom prevedie XXXXX. V písomnej podobe nič nebolo spísané. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, či sa predmetné stretnutie konalo ešte pred uzatvorením zmlúv o prevode obchodných podielov spoločnosti XXXXX. uviedol, že si nie je istý, ale skôr si myslí, že najskôr dňa 08.09.2011 podpísali zmluvy o prevode, potom sa konalo toto stretnutie, a potom išiel s XXXXX do banky, kde mu previedol 20.000 Eur. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, koľko vlastne uhradil XXXXX za prevod uviedol, že uhradil zábezpeku 5.000,- Eur, potom 20.000,- Euro dňa 08.09.2011 a sumu 25.000,- Eur dňa 28.09.2011. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, ako to presne bolo so stretnutím v XXXXX, keď toto stretnutie sa malo konať v čase keď XXXXX uhradil nejakú odplatu ale nebolo to celých 50.000,- Euro uviedol, že to nevie presne. Pamätá si, že pravdepodobne podpísali zmluvu, potom prebehlo toto stretnutie, potom išli do banky, kde XXXXX previedol 20.000,- Euro a ďalší deň ho XXXXX kontaktoval, že stále peniaze nemá. Pamätá si, že vtedy v banke XXXXX pred ním aj vypísal prevodný príkaz na účet XXXXX a spomína si, že XXXXX tento príkaz aj podal pracovníčke banky. Na otázku obhajcu, aby sa vyjadril k tomu, či bol už konateľom a spoločníkom inej spoločnosti uviedol, že prvá bola XXXXX, potom XXXXX., a potom XXXXX, všetky tri prevádzkovali rovnaký obchodný priestor na XXXXX Na otázku obhajcu, aby sa vyjadril kto vedie účtovníctvo všetkých troch spoločností uviedol, že XXXXX. Na otázku obhajcu, aby sa vyjadril k tomu, odkedy spoločnosť XXXXX prevádzkovala tento obchodný priestor uviedol, že asi od leta 2012. Na otázku obhajcu, aby sa vyjadril, z akého dôvodu spoločnosť XXXXX prestala prevádzkovať tento obchodný priestor uviedol, že už nemal žiadne peniaze, pretože doplatil XXXXX dlh za XXXXX, nevie kedy a v akej výške. Na otázku obhajcu, aby sa vyjadril k tomu, kedy vlastne odstúpil od zmluvy o prevode obchodného podielu XXXXX uviedol (po nahliadnutí do svojich poznámok), že dňa 19.10.2011. Na otázku obhajcu, aby sa vyjadril, prečo teda XXXXX zaplatil druhú splátku za prevod, keď už dňa 19.10.2011 odstúpil od zmluvy o prevode uviedol, že lebo je poctivý človek, a potom to už riešil s právnikom. Ďalej uviedol, že mu vznikla škodu vo výške 102.812,64 Euro.

Z výsluchu svedka - poškodeného XXXXX vyplynulo najmä, že sa v celej veci neangažoval, všetky dôležité veci mal na starosti XXXXX. Komunikovali s nejakým XXXXX. Dodal, že on mal byť len čašník a mal sa starať o prevádzku. S XXXXX sa zoznámil cez realitku, ktorú oslovili na základe jej ponuky, keďže chceli prevádzkovať bar. Boli sa aj pozrieť v prevádzke, pričom dohodou bolo, že kúpia aj spoločnosť XXXXX.. XXXXX im hovoril, že spoločnosť nemá dlžoby, všetko je čisté. Stretli sa aj s účtovníčkou, hovoril s ňou a pýtal sa jej najmä XXXXX. Ona im umožnila aj nahliadnuť do účtovníctva. Podľa dohody si mal XXXXX zobrať nejaké veci z kuchyne, nechal im ju poloprázdnu. Prevádzku však neotvorili, začali ju prerábať a počas toho išli okolo nejakí mestskí policajti a pýtali sa ich, či sú oni tí noví, lebo XXXXX mal dlžoby na nájomnom. Na to volal XXXXX, on o tom nevedel. XXXXX dlžil na nájomnom okolo 30.000,- Euro, prenajímateľ chcel, aby mu to doplatili, inak budú musieť opustiť priestory. XXXXX mu niečo zaplatil, povedal mu to, nevie však koľko. Potom mu XXXXX povedal, že pôjde s XXXXX do banky, kde mu XXXXX prevedie 15.000,- Euro  alebo 25.000,- Euro a XXXXX  má   potom   niečo  previesť prenajímateľovi. On  sa však  o toto nezaujímal, žiadne doklady o tomto nevidel. Len mu XXXXX povedal, že sa to celé aj zrealizovalo. Potom preverovali, či XXXXX prenajímateľovi poslal tie peniaze, nič mu však neprišlo. Asi dva týždne na to prišiel do ich priestorov prenajímateľ, na prevádzke vymenili zámky a odôvodňovali to tým, že stále neprišli peniaze a kým dlh nebude vyplatený, do priestorov sa nedostanú. Následne na toto išli za XXXXX otcom požičať si sumu cca 15.000,- Euro, on im aj požičal tieto peniaze, ktoré potom XXXXX vyplatil prenajímateľovi ako úhrada časti dlhu s tým, že zvyšok budú splácať mesačne po 2.000,- Eur. Teda mali splácať po 2.000,- Euro a plus uhrádzať nové nájomné po 2.000,- Euro. Dlh však nezačali splácať, stále chodili nejaké upomienky, tržby boli v „pohode“, chodilo málo zákazníkov. Prevádzku za XXXXX   mali otvorenú   krátko, potom založili spoločnosť XXXXX a ďalej prevádzku prevádzkovali cez túto spoločnosť. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k predloženej zmluve o prevode obchodného podielu XXXXX z 08.09.2011 uviedol, že zmluvu videl, nečítal ju. Či mala zmluva nejaké prílohe nevie, nepamätá sa. Inventár mali spísaný, ale či to bolo prílohou zmluvy nevie, ani nevie, či to podpisovali, nepamätá sa. Prehľad záväzkov nikdy nevidel. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, aká bola dohodnutá suma za prevod uviedol, že nejakých 70.000,- Euro, malo to byť v splátkach, asi v dvoch, troch. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, či medzi ním a XXXXX bola dohoda o tom, že výška odplaty bude zo sumy 60.000,- Euro ponížená na 57.500,- Euro a rozdiel vo výške 2.500,- Euro im mal slúžiť na uhradenie dlhov spoločnosti XXXXX uviedol, že môže byť, že takáto dohoda bola, nevie, neriešil to. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, koľko vlastne on uhradil XXXXX za prevod uviedol, že neplatil nič, všetko platil XXXXX. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, či sa zúčastnil nejakého  stretnutia v XXXXX a s kým  a čo  bolo predmetom  stretnutia  uviedol,  že  sa  zúčastnil jedného stretnutia v tomto hoteli, bol tam on, XXXXX,  XXXXX  a  majiteľ  priestorov so synom, na tomto stretnutí sa riešil dlh spoločnosti XXXXX na nájomnom, stretnutie sa konalo, keď zistili, že spoločnosť má dlhy na nájomnom. Na tomto stretnutí sa dohodlo, že XXXXX a XXXXX pôjdu do banky, XXXXX pošle peniaze, nevie v akej výške a XXXXX potom pošle peniaze majiteľovi. Na otázku   obhajcu, či sa on osobne niekedy zaujímal o to, v akej finančnej situácii spoločnosť XXXXX. je, uviedol, že sa nezaujímal, nechal to na XXXXX. Na otázku   obhajcu, akým spôsobom bola ukončená nájomná zmluva za XXXXX uviedol, že sa to nejako prepísalo, nezaujímal sa o to. Na otázku obhajcu, aby sa vyjadril k tomu, či zaplatili s XXXXX celú sumu za prevod obchodných podielov XXXXX uviedol, že asi áno. Na otázku obhajcu, či sa voči nemu vedie nejaká exekúcia uviedol, že nevedie. Na otázku obhajcu, či inicioval nejaké súdne konanie voči XXXXX uviedol, že nevie, asi nie. Na otázku   obhajcu, za akých okolností uzatvorili nájomnú zmluvu za spoločnosť XXXXX uviedol, že nevie.  Na otázku  obhajcu, kto viedol účtovníctvo XXXXX uviedol, že asi tá istá, čo predtým. Či ho viedla XXXXX uviedol, že áno. Na otázku  obhajcu, kto viedol účtovníctvo XXXXX uviedol, že tá istá. Na otázku obhajcu, či bol iniciátorom tohto trestného oznámenia uviedol, že on nevie, nevie kto. Na otázku    obhajcu, prečo túto vec neriešili súdnou cestou uviedol, že nevie, riešil to XXXXX.

Z výsluchu svedkyne XXXXX vyplynulo najmä, že je živnostníčka vykonávajúca svoju činnosť pod obchodným menom XXXXX - XXXXX, IČO: XXXXX, s miestom podnikania VXXXXX. Od roku 2002 má živnosť na vedenie účtovníctva a túto činnosť aj vykonáva. V minulosti viedla XXXXX aj spoločnosti XXXXX, ktorá prevádzkovala reštauráciu na XXXXX Bolo to vlastne od začiatku, ako bola spoločnosť založená, asi niekedy od roku 2009-2010. Pretože pán  XXXXX neovládal slovenský jazyk, požiadal ju, aby mu viedla  účtovníctvo. V spoločnosti  komunikovala  s konateľom  XXXXX. Nepamätá sa, či bola medzi nami uzatvorená nejaká zmluva, alebo to bolo dohodnuté len ústne. Ak bola uzatvorená nejaká zmluva, určite ju má. Komunikácia s pánom XXXXX bola celú dobu dobrá, dvakrát do  mesiaca  sa  stretávali v prevádzke  na  XXXXX  ulici,  mal  aj zamestnancov, teda sa odvádzali odvody, bol aj platcom DPH, stretávali sa dosť často. Nič nenasvedčovalo tomu, že by mal nejaké nekalé úmysly, tváril sa, že čo sa týka peňazí, nemá žiadne problémy.  Dokonca tuším chcel  otvárať aj  nejakú cestovnú kanceláriu, alebo niečo také. Potom ju XXXXX niekedy v roku 2011 informoval, že sa rozhodol spoločnosť predať, nekonkretizoval dôvody, prečo spoločnosť chce predať, nebol to prvý klient, ktorý chcel firmu predať. Pripravila mu všetky doklady, pretože predpokladala, že potencionálni záujemcovia budú chcieť vidieť účtovníctvo, potom sa aj stretli priamo tam   v prevádzke, boli tam aj XXXXX s Hájovským a aj otec XXXXX, nevie, či aj jeho mama. Bolo to asi mesiac predtým, než sa podpísali zmluvy. Oni sa jej pýtali, čo si o tom myslím, či tá prevádzka bude fungovať, na čo povedala, že to doteraz fungovalo, teda by to malo fungovať. Informovala ich  o finančnej  situácii spoločnosti,  potom ju  ešte požiadali,  aby im podpísala čestné prehlásenie o finančnej situácii spoločnosti, teda, aby sa za to zaručila. Toto aj spísala a podpísala, bolo to ešte pred prevodom obchodných podielov, ak si dobre pamätá. Vždy zaúčtovala, čo mala k dispozícii, vždy to tak bolo. XXXXX s XXXXX nemali žiadne výhrady, podpísala im to vyhlásenie, teda chceli zobrať tú firmu. Prevádzka bola aj často rekonštruovaná, XXXXX tam stále niečo robil, maľoval, raz to bolo biele, potom tehlové, zveľaďoval to tam, chcel to tam mať príjemné. Dodala, že XXXXX od nich chcel 50.000,- Euro za firmu, potom, keď začali vychádzať na povrch tieto veci, teda dlhy, tak  XXXXX jej povedal, že mu dali len 25.000,- Euro, teda, že chvála Bohu, keďže tam boli problémy. Ona si myslela, že XXXXX keď dostane peniaze, že doplatí tie dlhy, nikdy sa jej XXXXX k tomuto nevyjadril. Dodala, že má vedomosť o tom, že XXXXX s XXXXX doplácali za XXXXX nejaké dlhy, plyn, energie, daň a všetko čo vyšlo na povrch. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadrila k tomu, či viedla účtovníctvo spoločnosti  XXXXX   uviedla,  že  ho  viedla  XXXXXi,  a    potom  aj  XXXXX, v podstate im ho vedie až dodnes. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadrila k tomu, v akých intervaloch a akým spôsobom jej konateľ XXXXX predkladal účtovné doklady uviedla, že bol platcom DPH, teda jej musel dávať doklady do 20-teho dňa v mesiaci, zastavila sa u neho aj 2-krát do mesiaca, v prevádzke na XXXXX jej osobne odovzdával doklady. Pripustila, že bola u neho aj častejšie, než 2-krát do mesiaca. Účtovné doklady boli vždy u nej, úhrady si organizoval XXXXX, len mu spracovala odvody do sociálky a zdravotnej  poisťovne,  on ich potom uhrádzal.  Faktúry od dodávateľov jej dával „hocijako“, väčšinou to boli zaplatené faktúry, boli pri nich aj doklady k úhradám. Zdôrazňovala mu, že jej musí dávať aj nezaplatené faktúry, ale tie jej on nedával. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadrila k finančnej situácii spoločnosti XXXXX k 08.09.2011 uviedla, že nevie momentálne, ale boli tam nejaké problémy. Má pocit, že sa tam dokonca XXXXX s XXXXX „hrabali", ale nenašli nejaké doklady k dlžobám. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadrila k tomu, v akých intervaloch a akým spôsobom bolo uhrádzané nájomné za priestory na XXXXX prenajímateľovi uviedla, že na základe faktúry mesačne, myslí, že na začiatku to bolo kvartálne. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadrila k tomu, či ku dňu 08.09.2011 bolo uhradené nájomné v plnej výške uviedla, že dnes už vie, že nebolo. Vtedy si myslela, že to má nejako dohodnuté na nejaký splátkový kalendár. Prečo by ho tam nechali, keby neplatil. Nevidela nikdy žiadnu upomienku, keď sa XXXXX pýtala na faktúry za nájom, povedal jej, že mu faktúry nedali, že jej ich potom dá. Neskôr ju aj kontaktovali nejakí veritelia, tuším daňový úrad a mestská časť, že sú tam dlžoby, tak to dala XXXXX, nech si to rieši. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadrila k tomu, či mala k 08.09.2011 vedomosť o tom, že spoločnosť XXXXX má neuhradené nájomné, resp. aj voči iným veriteľom uviedla, že o nich vedomosť nemala. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadrila k tomu, či vypracúvala Súvahu spoločnosti XXXXX za rok 2010 uviedla, že vypracúvala. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadrila k tomu, že na strane 7 v kolónke B Súvahy, ktorú vypracovala, je uvedená suma záväzkov za bežné účtovné obdobie vo výške 74.910,- Euro a o aké záväzky sa jedná, uviedla, že ide o záväzky za zariadenie a nábytok, na toto mu dával doklady jeho brat z XXXXX, teda to zúčtovala. Uviedla, že doloží do spisu zoznam majetku spoločnosti, ktorý je zahrnutý v Súvahe za rok 2010. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadrila k tomu, že na strane 8 v kolónke B.III.l Súvahy za rok 2010, ktorú vypracovala, je uvedené k záväzkom za bežné účtovné obdobie vo výške 68.910,- Euro a o aké záväzky sa jedná, uviedla, že si nespomína, preverí to. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadrila k predloženému Čestnému vyhláseniu zo dňa 19.10.2011, ktoré je spísané a podpísané v jej mene uviedla, že ho spísala a podpísala, chceli to od nej XXXXX s XXXXX, spísala ho na základe účtovných dokladov, ktoré mala, v tom čase nevedela o dlžných faktúrach. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadrila k tomu, prečo predmetné čestné vyhlásenie spísala až ku dňu 19.10.2011, teda mesiac po samotnom prevode obchodných podielov uviedla, že nevedela, kedy sa to previedlo, v tom čase nevedela, že XXXXX s XXXXX sú už spoločníkmi. O stretnutí v XXXXX nemala žiadnu vedomosť. Na otázku obhajcu, aby sa vyjadrila k tomu, aké faktúry jej XXXXX dával 2-krát do mesiaca uviedla, že faktúry za odvoz smetí, energie, nájomné a podobné. Na otázku obhajcu, aby sa vyjadrila k tomu, či jej nebolo divné, že jej naďalej nedával zaúčtovacie faktúry, napr. za XXXXX, uviedla, že jej to bolo divné, aj si ich od neho pýtala, ale nikdy nedošlo k odpojeniu energií, teda si myslela, že je všetko zaplatené. Na otázku obhajcu, aby sa vyjadrila k nájomnej zmluve uzatvorenej ešte XXXXX uviedla, že vedomosť o nej mala. Vypovedaná nebola, ani zrušená. Na otázku obhajcu, aby sa vyjadrila k tomu, či sa XXXXX s XXXXX dožadovali, aké sú náklady na prevádzku zariadenia na XXXXX uviedla, že sa dožadovali, aj im to napísala, aké sú náklady, nájom a podobne. Bolo to na stretnutí pred prevodom ešte. Na otázku obhajcu, aby sa vyjadrila k tomu, či jej nechýbali v účtovníctve faktúry za nájom a energie uviedla, že chýbali, veď ich pýtala od XXXXX

Z výsluchu svedka XXXXX  vyplynulo najmä, že pôsobí ako realitný maklér pre spoločnosť XXXXX, asi od roku 2009-2010 až doposiaľ. Najskôr to bolo pre spoločnosť XXXXX Keďže sa chodil stravovať do gastronomického zariadenia na XXXXX, bola to nejaká grécka reštaurácia, ktorá patrila pánovi XXXXX, tak sa tu s p. XXXXX skamarátal, on ho volal XXXXX, ani nevie prečo, pričom on vedel, že pracuje ako realitný maklér. Niekedy v roku 2011 ho XXXXX požiadal, aby mu pomohol predať túto prevádzku, pričom ju predával asi 6 mesiacov. Prevod odôvodňoval  tým, že chcel robiť nejaký iný biznis, tuším spomínal niečo s gréckym olejom. Požiadal ho o pomoc ústne, ústne sa aj dohodli o odmene a o podmienkach predaja, pričom XXXXX žiadal za prevod sumu cca 40.000-50.000 Euro. Ponuku inzeroval, mal sprostredkovať samotný predaj spoločnosti XXXXX, tiež prevod nájomnej zmluvy k týmto obchodným priestorom. Po inzercii priniesol osobne do tejto prevádzky viacerých záujemcov, problémy v prevádzke neboli žiadne. Nakoniec sa dohodli o nadobudnutí s dvomi záujemcami, najmä hovoril s XXXXX, s ním sa aj dohadoval o všetkom. Všetko riešil osobne a keď už boli rokovania vážnejšie, tak sa rokovaní zúčastnil aj XXXXX od prenajímateľa priestorov na XXXXX spoločnosti XXXXX Odporučil pánovi XXXXX aby si dali urobiť aj nejaký účtovný audit spoločnosti XXXXX, pričom pri tomto už nebol prítomný, ale XXXXX mu povedal, že audit si urobili, dobre bolo všetko pripravené a urobené. Problémom bol dlh spoločnosti XXXXX voči prenajímateľovi, jednalo sa o sumu cca 17.000,- alebo 18.000,- Euro, o tomto boli riadne upovedomení XXXXX a aj XXXXX a samozrejme XXXXX chcel, aby mu tento dlh spoločnosti XXXXX bol čo najskôr uhradený. Hľadali sme len formu ako by to bolo uhradené, keďže pán XXXXX nemal žiadne peniaze. Za týmto účelom sa realizovalo aj jedno stretnutie v XXXXX, inicioval ho on a toto stretnutie sa konalo asi 2 týždne pred samotným podpisom zmlúv o prevode obchodných podielov na XXXXX. Tohto stretnutia sa zúčastnil on, XXXXX, XXXXX, XXXXX a ešte jeden muž prišiel s XXXXX. Predmetom stretnutia mala byť dohoda o doplatení predmetného dlhu na nájomnom a zároveň garancia pána XXXXX že po doplatení dlhu XXXXX s XXXXX budú môcť riadne pokračovať v prevádzkovaní tohto zariadenia a za rovnakých podmienok, ako bolo dohodnuté v nájomnej zmluve uzatvorenej za XXXXX pánom XXXXX O stretnutí nebol spísaný žiadny záznam, ani písomná dohoda. Výsledkom stretnutia po dohode všetkých zúčastnených bolo, že XXXXX zaplatí sumu za prevod spoločnosti a prevádzky na firemný bankový účet XXXXX, neviem presne už aký účet to mal byť, ale bol vedený vo XXXXX, s tým, že keď XXXXX peniaze obdrží na účte, tak ich prevedie na účet XXXXX, alebo na jeho firmu, sumu vo výške cca 17.000,- Euro, čo mal predstavovať dlh za nájomné. Neskôr po tomto stretnutí boli vypracované 2 zmluvy na prevod obchodných podielov spoločnosti XXXXX z XXXXX na XXXXX a XXXXX, návrh zmluvy nevedel kto vypracoval, či si ho vypracúval pán XXXXX alebo jeho právnik, alebo že či to XXXXX nejaký XXXXX firemný právnik. Tento návrh bol zaslaný XXXXX na odobrenie, či sa v zmluve robili nejaké zmeny nevedel, ani nevedel, kto inicioval tieto zmeny. Potom už len inicioval samotné uzatvorenie zmlúv, bolo to na notárskom úrade, ale presne nevedel na ktorom. Tam išli XXXXX, XXXXX, XXXXX a on. Obe zmluvy boli vyhotovené len v slovenskom jazyku s tým, že nakoľko pán XXXXX nerozumel slovenskému jazyku, tak mu obsah zmluvy pretlmočil do anglického jazyka, pán XXXXX nikdy nechcel, aby boli zmluvy vyhotovené aj v nejakom inom jazyku. S obsahom zmlúv sa XXXXX stotožnil a súhlasil s nimi dobrovoľne, preto aj zmluvu pred notárom podpísal. Následne v zmysle dohody on, pán XXXXX a XXXXX išli do banky, kde pán XXXXX vložil v hotovosti na bankový účet, asi išlo o účet pána XXXXX, sumu 20.000,- Euro s tým, že následne pán XXXXX pred ním vyplnil prevodný príkaz na sumu okolo 17.000,- alebo 18.000,- Euro, určite menej ako 20.000,- Euro, a to v prospech XXXXX, nevedel či na jeho súkromný alebo firemný účet, ale skôr asi na firemný, čísla účtov, doklady k tomu nemá žiadne. Táto suma mala byť vlastne doplatenie dlhu spoločnosti XXXXX. na nájomnom. XXXXX pred ním podal prevodný príkaz pracovníčke banky, ona ho prijala, on potom potvrdený doklad odfotil telefónom a poslal ho MMS-kou XXXXX. Nevedel koľko dní po tomto, asi 3-4 dni, asi do týždňa mu telefonoval XXXXX, že mu tie peniaze neprišli, že to má preveriť. Aj skúšal kontaktovať XXXXX telefonicky, už bol ale nedostupný a v podstate odvtedy o ňom už ani nič XXXXX Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, akú odplatu XXXXX žiadal za prevod uviedol, že XXXXX chcel cca 80.000,- Euro, avšak predaj trval do 6 mesiacov, potom XXXXX sumu znížil na 65.000,- Euro a suma sa mala znižovať podľa záujmu o kúpu. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, či v čase predaja mal vedomosť o finančnej situácii spoločnosti XXXXX a odkiaľ uviedol, že ho XXXXX hneď informoval o dlhu na nájomnom vo výške cca 18.000,- Euro a o menších dlhoch za energie, spolu to nepresahovalo 20.000,- Euro na dlhoch. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k predloženým zmluvám o prevode obchodných podielov XXXXX z 08.09.2011 uviedol, že ich videl, na základe týchto sa predaj realizoval, nevedel s istotou, či ich pripravoval jeho právnik. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, či medzi XXXXX bola dohoda o tom, že výška odplaty bude zo sumy 60.000,- Euro znížená na 57.500 Euro a rozdiel vo výške 2.500 Euro im mal slúžiť na uhradenie dlhov spoločnosti XXXXX uviedol, že nevie presne, ale myslí, že takáto dohoda bola. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k prílohám zmlúv o prevode obchodných podielov XXXXX. z 08.09.2011 uviedol, že v prílohe bol určite zoznam vecí, ktoré v podniku zostávajú, tento zoznam robil on s XXXXX K prílohe číslo 2 uviedol, že keď je to v zmluve uvedené, určite takáto príloha musela existovať, neboli si istí, že XXXXX vie o všetkých záväzkoch, preto by mala byť takáto príloha. XXXXX vedel o výsledku svojho auditu, spisovalo sa to, aby XXXXX niečo nezatajil. S akým obsahom táto príloha bola si nepamätá. Uviedol, že keď niečo fakturuje, vždy má pri tejto faktúre vo svojej zložke založené kópie dokladov, ktorých sa to týkalo, preverí to a poskytne kópie dokladov zo svojej zložky. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, či XXXXX komunikoval aj s účtovníčkou uviedol, že určite áno, spomínal mu, že s ňou robil aj audit. Na otázku vyšetrovateľa, aby sa vyjadril k tomu, koľko stretnutí a kedy sa konali vo veci predaja spoločnosti XXXXX uviedol, že stretnutí bolo viac, všetky sa konali ešte pred samotným uzatvorením zmlúv o prevode, teda ešte predo dňom 08.09.2011, XXXXX bol pozerať prevádzku viackrát, potom sa stretli aj s XXXXX, XXXXX a XXXXX v XXXXX, bolo to jedno z posledných stretnutí, ktoré zorganizoval on, pričom sa tam riešil dlh spoločnosti XXXXX na nájomnom a forma, ako bude tento dlh uhradený. Bol tam vtedy on, XXXXX, XXXXX, XXXXX ešte s nejakým mužom. Výsledkom stretnutia bolo, že XXXXX chcel svoje peniaze za každú cenu na svojom účte, tieto mu mal zaplatiť XXXXX s tým, že XXXXX prevedie peniaze - časť odplaty za prevod XXXXX a ten následne prevedie peniaze XXXXX. Teda XXXXX mal previesť cca 45.000,- Euro XXXXX a XXXXX mal XXXXX cca 17.000,- Euro na dlhu na nájomnom, presne takto to XXXXX dohodnuté.

Dňa 13.07.2015 XXXXX  predložil vyšetrovateľovi PZ na vec sa vzťahujúce  písomnosti a to Neexkluzívnu dohodu o poskytovaní realitných služieb zo dňa 01.08.2011 uzatvorenú medzi XXXXX. a XXXXX, Faktúru číslo 20110033 vystavenú spoločnosťou XXXXX XXXXX v celkovej výške 2.000,- Euro, Notársku zápisnicu č. N683/2011, Nz 32725/2011, NCRls 33518/2011 spísanú na Notárskom úrade XXXXX zo dňa 08.09.2011, dve Zmluvy o prevode obchodných podielov XXXXX z 08.09.2011, nepodpísanú Prílohu č. 1 označenú ako „Zoznam a popis hnuteľných vecí, ktorých vlastníkom je Spoločnosť“ datovanú z 08.09.2011, nepodpísanú Prílohu č. 2 označenú ako „Zoznam záväzkových vzťahov, práv a povinností vzniknutých zo zmlúv, dohôd, resp. iných právnych skutočností, ktorých účastníkom je Spoločnosť“, avšak bez ďalšieho obsahu, Prehlásenie prevádzajúceho XXXXX a nadobúdateľov XXXXX, datované dňom 08.09.2011, podpísané všetkými tromi účastníkmi, z obsahu ktorého vyplýva, že bola odovzdaná kompletná zmluvná, účtovná, daňová a pracovná agenda a iná dokumentácia spoločnosti XXXXX Ďalej predložil kópiu Súhlasu s vymenovaním do funkcie konateľa XXXXX obe datované dňom 08.09.2011 a Rozhodnutie spoločníka a konateľa XXXXX  zo dňa 08.09.2011.

Z výsluchu svedka XXXXX vyplynulo najmä, že jeho otec a brat sú konateľmi spoločnosti XXXXX., so sídlom  XXXXX. V spoločnosti  nikdy nebol zamestnaný, ale v rámci nejakej rodinnej výpomoci otcovi a bratovi pomáhal, najmä v rámci administratívy, účasti na nejakých stretnutiach, prípadne bol účastný pri obhliadkach objektov a podobne. K spoločnosti XXXXX, IČO: XXXXX, so sídlom XXXXX uviedol, že spoločnosť bola nájomcom obchodného priestoru v bytovom dome na prvom nadzemnom podlaží na XXXXX, spoločnosť tam mala reštauráciu. Za túto spoločnosť komunikovali s konateľom pánom XXXXX, v podstate on bol jediným zástupcom spoločnosti. Zo začiatku spoločnosť si plnila riadne svoje povinnosti, ale ku koncu spolupráce spoločnosť už neuhrádzala nájomné vôbec, nakoľko spoločnosť zrejme bola v zlej finančnej situácii, ale presný dôvod nepozná. K výške nájomného a k obdobiam jeho úhrady sa nevedel vyjadriť, je to súčasťou nájomnej zmluvy. Nájomný vzťah so spoločnosťou XXXXX bol ukončený dohodou, najmä z dôvodu, že spoločnosť dlhší čas neuhrádzala nájomné. Pán XXXXX situáciu chcel riešiť tým, že spoločnosť predá, neskôr sa dozvedel, že spoločnosť majú nadobudnúť XXXXX s bratrancom XXXXX nevedel presne za akú sumu. Bola dohoda, že z peňazí, ktoré vyplatia XXXXX XXXXX, pán XXXXX uhradí dlžné nájomné za spoločnosť XXXXX. Pamätal sa na jedno stretnutie v Hoteli XXXXX, mohlo to byť niekedy v lete, nevedel presne ktorého roku, na stretnutí bol on, jeho brat XXXXX, XXXXX s XXXXX, pán XXXXX. Stretnutie sa udialo z podnetu pána XXXXX, kde im XXXXX oznámil, že chce spoločnosť predať a predostrel im návrh, teda, že keď mu XXXXX s XXXXX uhradia odplatu za spoločnosť, on doplatí dlžné nájomné. V písomnej podobe či takáto dohoda, resp. záznam zo stretnutia boli spísané a podpísané nevedel. Súhlasili s takýmto návrhom, v podstate to ďalej bolo ponechané na komunikáciu medzi XXXXX a XXXXX. Situácia sa vyvinula tak, že od XXXXX nedostali žiadne peniaze, avšak XXXXX s XXXXX im dali informáciu, že odplatu pánovi XXXXX zaplatili, a keďže spoločnosť nadobudli, tak sa to asi aj stalo. Potom už komunikácia s pánom XXXXX nebola možná, lebo niekam zmizol. Keďže reálne bol dlh na tomto priestore na XXXXXe, ale XXXXX s XXXXX tam chceli prevádzkovať bar alebo reštauráciu, nejako spoločne spolu dospeli k dohode, že XXXXX s XXXXX si založia novú spoločnosť XXXXX a táto potom s prenajímateľom uzavrie novú nájomnú zmluvu k priestorom. Toto sa aj stalo, spoločnosť XXXXX uzavrela nájomnú zmluvu, avšak už ani táto spoločnosť neprevádzkuje tento priestor, nakoľko prenajímateľ bol nútený im vypovedať nájomnú zmluvu, pričom takisto sa dostali do omeškania s uhrádzaním nájomného, toto bolo asi 2-3 roky dozadu. Na otázku obhajcu, či si prenajímateľ ako veriteľ za dlžné nájomné neuplatnil zádržné právo na zariadenie, ktoré bolo v uvedených priestoroch uviedol, že si ho neuplatnili. Na otázku obhajcu, akým spôsobom doručovali faktúry za nájom uviedol, že ich doručovali osobne, bez podpisu.

Z výsluchu  svedka    XXXXX vyplynulo najmä, že je druhým konateľom a spoločníkom spoločnosti XXXXX v XXXXX. Spoločnosť XXXXX prenajímala obchodný priestor   v bytovom dome na prvom nadzemnom podlaží na XXXXX spoločnosti XXXXX, nevedel uviesť presné obdobie, odkedy a dokedy tento priestor bol prenajímaný. Uvedený priestor spoločnosť XXXXX prevádzkovala ako reštauráciu. Rokovalo sa s XXXXX XXXXX. Celú túto záležitosť riešil jeho otec a jeho brat XXXXX. Až ho otec poprosil jedného dňa, že spoločnosť mala strašne vysoký dlh a treba mu s tým pomôcť. Uviedol, že   išiel za nájomcom, nevedel kedy to presne bolo a chcel sa dohodnúť, aby začali platiť nájomné, hovoril s pánom XXXXX On mu oznámil, že má niekoho, kto by to chcel kúpiť, nech mu nedávajú výpoveď.  Táto  osoba  kúpi  spoločnosť  a z peňazí,  ktoré  XXXXX  dostane  za  kúpu spoločnosti by mal byť vyplatený dlh na nájomnom. S   takýmto návrhom súhlasil, zmluva   nebola podpísaná, jednalo sa len o ústny dohovor. Potom sa stretli v XXXXX, kde to celé ústne dohodli, teda, že XXXXX nedostane výpoveď, XXXXX im zaplatí dlžné nájomné z peňazí, ktoré dostane od nových vlastníkov a tento nový vlastník potom môže pokračovať v nájme. Dodal, že si myslí, že XXXXX niečo zaplatil z dlhu, nevedel koľko a kedy, ale niečo zostalo dlžné. Je to zistiteľné z účtovníctva, on k nemu prístup nemá. Na otázku vyšetrovateľa, či spoločnosť XXXXX. súdnou cestou vymáha dlžné nájomné od spoločnosti XXXXX uviedol, že nevymáha, on sa o to nestará, nevie, prečo sa to nevymáha. K samotnému stretnutiu v XXXXX uviedol, že sa ho zúčastnil, bol tam XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, to stretnutie sa konalo ešte pred samotným prevodom, kde mu ako prenajímateľovi boli predstavení zo strany XXXXX XXXXX s XXXXX ako osoby, ktoré chcú kúpiť spoločnosť XXXXX Na tomto stretnutí sa riešil najmä dlh XXXXX na nájomnom a forma, ako to bude zaplatené. Dlh mal doplatiť XXXXX hneď potom, ako mu títo dvaja uhradia odplatu za prevod. XXXXX nepozná. Na otázku vyšetrovateľa, nech sa vyjadrí k tomu, či v priestoroch na XXXXX bola v lete roku 2010 nejaká havária a aká, uviedol, že sa mu zdá, že sa tam niečo takéto riešilo, riešil to s XXXXX, malo sa to riešiť cez poistku správcu XXXXX, poistné plnenie tuším nebolo vyplatené žiadne. Na otázku vyšetrovateľa, nech sa vyjadrí k tomu, či v priestoroch na XXXXX bola v roku 2010 bola robená rekonštrukcia fasády, uviedol, že sa tam robila fasáda, robil to XXXXX, dokonca sa z týchto dôvodov znižovalo aj dlžné nájomné spoločnosti XXXXX, ale pod podmienkou, že XXXXX dlh uhradí. K dlžnému obdobiu a k výškam dlhu sa nevedel vyjadriť.

Zo zabezpečených relevantných listinných podkladov bol zistený nasledovný skutkový stav veci:

Dňa 01.08.2011 bola uzatvorená Neexluzívna dohoda o poskytovaní realitných služieb, a to medzi spoločnosťou XXXXX so sídlom XXXXX, XXXXX, označovanou ako XXXXX a XXXXX, bytom XXXXX, XXXXX, ktorej predmet je špecifikovaný v článku I Dohody ako „záujem o prevod obchodného podielu v spoločnosti XXXXX," pričom XXXXX sa zaväzuje vyvíjať činnosť smerujúcu k tomu, aby mal klient (XXXXX) príležitosť uzavrieť s treťou osobou zmluvu o prevode obchodného podielu. V článku III Dohody je špecifikovaná cena za prevod obchodného podielu vo výške 57.500,- Euro plus odmena XXXXX vo výške 2.000,- Euro, teda spolu vo výške 57.500,- Euro. Predmetnú dohodu za spoločnosť XXXXX podpísala riaditeľka spoločnosti XXXXX a za druhú zmluvnú stranu ju podpísal XXXXX. Na základe predmetnej Dohody spoločnosť XXXXX vystavila osobe XXXXX faktúru číslo 20110033 zo dňa 08.09.2011 v celkovej výške 2.000,- Euro.

Dňa 08.09.2011 boli uzatvorené dve Zmluvy o prevode obchodných podielov, obe uzatvorené medzi prevádzajúcim Sandrinom Mockom, narodeným XXXXX, trvale bytom XXXXX, XXXXX a v prvom prípade nadobúdateľom XXXXX, narodeným XXXXX, trvale bytom XXXXX a v druhom prípade nadobúdateľom XXXXX, narodeným XXXXX, trvale bytom XXXXX. Predmet oboch zmlúv je špecifikovaný v článku II zmlúv nasledovne: Prevádzajúci je 100% spoločníkom Spoločnosti (XXXXX), vlastniaci obchodný podiel vo výške 100% základného imania, ktorého veľkosť je podľa výpisu z Obchodného registra daná sumou 7.000,- Euro, splateného peňažného vkladu do základného imania. Jediný spoločník rozhodnutím zo dňa 08.09.2011 schválil rozdelenie - odplatný prevod svojho obchodného podielu na tretiu osobu, v prípade prvom vo výške 50% obchodného podielu na nadobúdateľa XXXXX, narodeného XXXXX, trvale bytom XXXXX a v prípade druhom vo výške 50% obchodného podielu na nadobúdateľa XXXXX, narodeného XXXXX, trvale bytom XXXXX. V oboch prípadoch bola odplata dohodnutá vo výške 28.750,- Euro, teda za obidve zmluvy v celkovej výške 57.500,- Euro. Podľa článku II odsek 3 oboch zmlúv sa zmluvné strany dohodli na tom, že odplata za prevádzaný obchodný podiel bude v oboch prípadoch uhradená bankovým prevodom v šiestich splátkach, posledná splátka splatná ku dňu 15.01.2012. Na obidvoch zmluvách sú podpisy oboch zmluvných strán notársky osvedčené dňa 08.09.2011 na Notárskom úrade XXXXX.

Podľa obsahu oboch predmetných vyššie uvedených zmlúv majú mať obe zmluvy 2 prílohy: Príloha 1 „Zoznam a popis hnuteľných vecí, ktorých je Spoločnosť" a Príloha č. 2 „Zoznam záväzkových vzťahov, práv a povinností vzniknutých zo zmlúv, dohôd, resp. iných právnych skutočností, ktorých účastníkom je Spoločnosť", avšak ani jedna zo zúčastnených  (zmluvných strán)  - teda XXXXX a v prvom prípade XXXXX  a v druhom     prípade     XXXXX,	nemali	vedomosť o predmetných dvoch prílohách, nevedeli uviesť, či vôbec takéto prílohy boli spisované a podpisované, ani jeden z nich predmetnými prílohami nedisponuje. XXXXX zo svojej dokumentácie predložil fotokópie oboch príloh, ako už bolo vyššie uvedené, avšak ani na jednej z príloh sa nenachádza podpis ani jednej zo zmluvných strán.

Toho istého dňa 08.09.2011 bola na Notárskom úrade notára XXXXX spísaná Notárska zápisnica číslo N 683/2011, Nz 32725/2011, NCRls 33518/2013 označená ako „Vyhlásenie povinných osôb o uznaní záväzku a súhlase s vykonateľnosťou podľa § 41 ods. 2 písm. c) zákona č. 233/1995 Z.z. v platnom znení (Exekučný poriadok)“, z ktorej obsahu okrem ďalšieho vyplýva, že XXXXX a XXXXX sa zaviazali uhradiť odplatu v oboch prípadoch za 50% obchodného podielu v celkovej výške 28.750,- Euro (za každú z dvoch zmlúv). XXXXX ku dňu spísania zápisnice uhradil prvé dve splátky spolu vo výške 12.500,- Euro a takisto XXXXX ku dňu spísania zápisnice uhradil prvé dve splátky spolu vo výške 12.500,- Euro. Výška nesplatenej časti záväzku XXXXX predstavuje sumu 16.250,- Euro a výška nesplatenej časti záväzku XXXXX rovnako predstavuje sumu 16.250,- Euro.

Podľa zabezpečených dokladov odplata na základe oboch zmlúv o prevode obchodných podielov bola uhradená XXXXX nasledovne: už dňa 30.08.2011 XXXXX previedol zo svojho účtu vedeného v Tatra banke, a.s. sumu 5.000,- Euro ako zábezpeku, ďalej dňa 08.09.2011 XXXXX previedol zo svojho účtu vedeného v Tatra banke, a.s. na účet XXXXX sumu 20.000,- Euro a dňa 28.09.2011 XXXXX previedol zo svojho účtu vedeného v XXXXX na účet XXXXX sumu vo výške 25.000,- Euro. Spolu teda XXXXX uhradil za prevod obchodného podielu spoločnosti XXXXX na základe oboch už vyššie špecifikovaných zmlúv sumu vo výške 50.000,- Euro.

Z vykonaných výsluchov, najmä výsluchu obvineného XXXXX svedka XXXXX, svedka XXXXX a tiež svedka XXXXX jednoznačne vyplynulo, že samotnému prevodu obchodného podielu spoločnosti XXXXX (a teda aj samotnému podpísaniu oboch zmlúv o prevode obchodného podielu datovaných dňom 08.09.2011) predchádzali viaceré stretnutia a to jednak v prevádzke spoločnosti na Obchodnej 7 v Bratislave, kde sa zúčastnili minimálne obvinený XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, kde si obaja nadobúdatelia boli prezrieť samotné priestory a v neposlednom rade sa v tejto prevádzke stretli aj s účtovníčkou spoločnosti XXXXX, ktorá ich informovala o finančnej situácii spoločnosti a  ktorá  im tiež predložila kompletné účtovníctvo spoločnosti XXXXX  za účelom vypracovania vlastného auditu, na ktorého vykonanie oboch (teda XXXXX) vyzýval a upozorňoval sprostredkujúci realitný maklér XXXXX vo svojej výpovedi potvrdila, že im umožnila nahliadať do kompletného účtovníctva a obaja aj využili možnosť prejsť si účtovníctvo, dokonca aj za účasti ďalšej ich osoby. Ďalej je potrebné poukázať aj na to, že z predmetných výsluchov tiež vyplynulo, že sa pred samotným prevodom obchodných podielov, cca 2 týždne pred týmto, konalo aj stretnutie v XXXXX, na ktorom boli zúčastnení XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX, XXXXX a XXXXX, pričom predmetom tohto stretnutia bolo práve riešenie záväzkov spoločnosti XXXXX na dlžnom nájomnom voči prenajímateľovi XXXXX a hľadal sa medzi zúčastnenými návrh, ako celú situáciu vyriešiť. Vo svojich výpovediach XXXXX a XXXXX potvrdili, že sa takéto stretnutie konalo a že sa ho obaja zúčastnili, pričom obaja zrejme po vzájomnej dohode, vypovedali účelovo, že sa toto stretnutie konalo až po samotnom prevode,  pričom ak by pripustili, že stretnutie skutočne predchádzalo samotnému prevodu, už by nemohli tvrdiť, že nemali vedomosť o záväzkoch spoločnosti XXXXX a to minimálne na nájomnom za uvedené priestory, čo by  evidentne nezapadalo do ich verzie, že boli zo strany XXXXX uvedení do omylu v otázkach záväzkov spoločnosti, najmä čo sa týka záväzkov na nájomnom voči spoločnosti XXXXX.

Z uvedeného jednoznačne vyplýva, že XXXXX a XXXXX už pred samotným podpísaním oboch zmlúv o prevode obchodného podielu spoločnosti XXXXX., teda pred dňom 08.09.2011 mali vedomosť o finančnej situácii spoločnosti a najmä o záväzkoch spoločnosti minimálne voči prenajímateľovi priestorov XXXXX a to ako z podaných informácií od makléra XXXXX, ďalej tiež z  informácií od obvineného XXXXX, ako aj v neposlednom rade zo stretnutia v XXXXX, ktorého  sa obaja zúčastnili a na ktorom minimálne XXXXX žiadal, aby záväzky spoločnosti po splatnosti boli uhradené. Tiež je potrebné uviesť, že XXXXX a XXXXX mali možnosť a to vo svojom záujme, urobiť si vlastný audit spoločnosti XXXXX, ako im to odporúčal sprostredkovateľ prevodu XXXXX, takáto možnosť im odňatá nebola, súčinnosť im bola poskytnutá aj účtovníčkou XXXXX, a preto v prípade, že si takýto audit aj urobili, museli z účtovníctva zistiť, že spoločnosť má prenajaté nejaké priestory - teda na XXXXX, že spoločnosť má platnú nájomnú zmluvu, ktorá žiadnym spôsobom nebola vypovedaná a teda v prvom rade bolo úlohou zisťovať, či spoločnosť riadne uhrádza nájomné a vychádzajúc z týchto skutočností museli v rámci auditu dospieť k jednoznačnému záveru, že spoločnosť má po splatnosti záväzky na nájomnom a nemôžu v žiadnom prípade tvrdiť, že o tak závažnej skutočnosti nevedeli a že im to bolo zo strany obvineného XXXXX zatajené.

Ako právne relevantný dôkaz tiež neobstojí XXXXX predložené Čestné prehlásenie datované dňom 19.10.2011, podpis uznaný za vlastný na Obci XXXXX až dňa 21.10.2011, spísané v mene osoby XXXXX, z ktorého obsahu vyplýva, že v účtovníctve spoločnosti XXXXX ku dňu 08.09.2011 nefigurovali žiadne finančné záväzky voči tretím osobám, t.j. spoločnosť nemala žiadne dlhy. Nielenže samotné čestné vyhlásenie je datované vyše jedného mesiaca (odo dňa 08.09.2011) od samotného prevodu obchodných podielov, ale aj k uznaniu podpisu za svoj došlo až 21.10.2011. Na tomto mieste je potrebné poukázať na to, že XXXXX ako účtovníčka spoločnosti XXXXX ktorá spracúvala účtovníctvo a mala vedomosť o platnej nájomnej zmluve, musela mať vedomosť aj o tom, že spoločnosť XXXXX je povinná uhrádzať nájomné, pričom aj v účtovníctve absentovali nejaké doklady k úhradám nájomného za predchádzajúce obdobia, a preto jednoznačne musela vedieť, že spoločnosť má dlh na nájomnom voči XXXXX.. Tak isto musela mať vedomosť o tom, že spoločnosť je odberateľom energií - plynu, elektriny a podobne, že v účtovníctve je vedený telefón atď. Preto jej tvrdenie v čestnom vyhlásení o tom, že v účtovníctve spoločnosti nefigurovali žiadne záväzky voči tretím osobám, dokonca „vyrobené“ dodatočne po vyše mesiaci od samotného prevodu, sa javí ako nedôveryhodné, nepravdivé a účelové, vyrobené s jednoznačným cieľom podporiť tvrdenie XXXXX, že im záväzky spoločnosti boli obvineným XXXXX zatajené. Teda mám za to, že predmetné Čestné prehlásenie bolo zrejme napísané na objednávku  XXXXX, resp. nimi a  podpísané na ich žiadosť XXXXX. Na tomto mieste je tiež potrebné uviesť aj tú skutočnosť, že XXXXX následne ďalej pokračovala vo vedení účtovníctva spoločnosti  XXXXX ktorej konateľmi boli XXXXX a XXXXX. Ďalej je potrebné poukázať i na to, že predmetné čestné vyhlásenie je zhodne datované, ako samotné „Odstúpenie od Zmluvy o prevode obchodných podielov zo dňa 08.09.2011 a výzva na vydanie XXXXX obohatenia“ zo strany XXXXX adresované na XXXXX, ktoré sú súčasťou vyšetrovacieho spisu. Dokonca k spísaniu samotného čestného vyhlásenia XXXXX datovaného  dňom 19.10.2011, s podpisom uznaným až dňa 21.10.2011, došlo až po tom, ako XXXXX za spoločnosť XXXXX uzatvoril s prenajímateľom XXXXX dňa 03.10.2011 Dohodu o skončení nájmu nebytových priestorov k Zmluve o prenájme nebytových priestorov č.  1/2009, v ktorej zároveň XXXXX uznal záväzky spoločnosti XXXXX v celkovej výške 33.968,48 Euro podľa priloženej prílohy - špecifikácie nesplatených záväzkov a zaviazal sa ich uhradiť najneskôr do 31.10.2011. Zo zabezpečených účtovných dokladov spoločnosti XXXXX vyplynulo, že v období od 29.11.2010 do 27.01.2012 spoločnosť XXXXX svoj dlh na nájomnom postupne splatila.

Pre dokreslenie celej situácie je potrebné poukázať aj na to, že už dňa 12.10.2011 XXXXX a XXXXX uzatvárajú spoločenskú zmluvu o založení obchodnej spoločnosti KADEN, s.r.o., so sídlom XXXXX. Dňa 01.12.2011 spoločnosť XXXXX so spoločnosťou XXXXX, zastúpenej konateľom XXXXX uzatvorila Zmluvu o nájme nebytových priestorov č. 01/2011, a to k tým istým nebytovým priestorom na XXXXX ktoré mala už pred tým prenajaté spoločnosť XXXXX. Dňa 16.10.2012 XXXXX ako konateľ spoločnosti XXXXX uzatvára s prenajímateľom XXXXX Dohodu o skončení nájmu nebytových priestorov k Zmluve o prenájme nebytových priestorov č. 1/2011, v ktorej opäť uznáva záväzok spoločnosti XXXXX na dlžnom nájomnom v celkovej výške 13.224,60 Euro.

Následne dňa 28.08.2012 XXXXX, XXXXX a XXXXX uzatvárajú spoločenskú zmluvu o založení obchodnej spoločnosti XXXXX, so sídlom XXXXX. Dňa 16.10.2012 spoločnosť XXXXX so spoločnosťou XXXXX s r.o., so sídlom XXXXX, zastúpenej konateľmi XXXXX a XXXXX uzatvorili Zmluvu o nájme nebytových priestorov č. 01/2012, opäť k tým istým nebytovým priestorom. Toho istého dňa 16.10.2012 spoločnosť XXXXX písomnou Zmluvou o prevzatí dlhu č. 1/2012 v znení Dodatku č. 1 a Dodatku č. 2 oba zo dňa 16.10.2012, uzatvorenými so spoločnosťou XXXXX prevzala dlh spoločnosti XXXXX. na nájomnom v celkovej výške 18.968,48 Euro.

Vychádzajúc zo skutočností, ktoré ďalej vyplynuli z výsluchov svedkov, najmä XXXXX a XXXXX, že práve na stretnutí v XXXXX bolo vzájomne ústne dohodnuté a odsúhlasené, že dlh na nájomnom za spoločnosť XXXXX voči spoločnosti XXXXX (treba povedať, že ak takáto dohoda skutočne bola, tak bola veľmi neurčitá ako najmä v celkovej výške dlhu a v termíne do kedy tento dlh má byť uhradený a v neposlednom rade sa jednalo len o ústnu dohodu a nie dohodu v písomnej podobe) uhradí XXXXX, hneď po tom, ako mu bude uhradená od XXXXX odplata za prevod. Berúc v úvahu, že samotná odplata na základe oboch zmlúv bola splatná v šiestich splátkach, teda nie jednorázovo, a celková suma odplaty XXXXX ani dosiaľ nebola uhradená, nie je možné zodpovedne a hodnoverne povedať (svedkovia sa k tomuto ani nevedeli vyjadriť), kedy, v akej výške a akým spôsobom a najmä na základe akého právneho titulu mal XXXXX uhradiť predmetný dlh a komu vlastne, nakoľko medzi fyzickou osobou XXXXX a spoločnosťou XXXXX, s.r.o., resp. medzi jej zástupcom, nebola uzatvorená žiadna zmluva, resp. ani preukázateľná dohoda, ktorá by obvineného XXXXX k takémuto konaniu zaväzovala, resp. ho na takéto konanie vôbec oprávňovala. Zdôrazňujem, že dlh na nájomnom mala spoločnosť XXXXX, ktorej spoločníkom a konateľom bol do 08.09.2011 XXXXX, avšak po prevode obchodného podielu na XXXXX predmetný dlh zostal naďalej na spoločnosti XXXXX a medzi spoločnosťou XXXXX a XXXXX neexistovala o takomto konaní žiadna zmluva, ani dohoda. Na tomto mieste je ďalej potrebné uviesť, že ak by aj bolo skutočne dohodnuté, že XXXXX dlh na nájomnom uhradí spoločnosti XXXXX po obdržaní povedzme prvej časti odplaty, ktorú mu uhradil XXXXX dňa 08.09.2011 vo výške 20.000,- Euro bankovým prevodom, tak je potom nelogické a nepravdepodobné, že XXXXX 20 dní po prvom prevode (teda sumy 20.000,- Euro), kedy už minimálne musel vedieť prenajímateľ a prostredníctvom neho tiež aj XXXXX, resp. aj XXXXX, že dlh na nájomnom nebol obvineným XXXXX uhradený, previedol zo svojho účtu vedeného v XXXXX, a.s. na účet XXXXX dňa 28.09.2011 ďalšiu splátku vo výške 25.000,- Euro. Naskytá sa otázka, že ak by takáto dohoda skutočne bola uzatvorená, prečo by XXXXX po porušení dohody zo strany obvineného XXXXX tým, že dlh prenajímateľovi nedoplatil, nepoužil druhú časť odplaty, teda vo výške 25.000,- Euro na uspokojenie veriteľa XXXXX.. Ďalej nejde nespomenúť, že samotná druhá splátka vo výške 25.000,- Euro bola uhradená len niečo vyše dvoch týždňov pred samotným Odstúpením od Zmluvy o prevode obchodných podielov zo dňa 08.09.2011 a výzva na vydanie bezdôvodného obohatenia zo strany XXXXX a XXXXX, ktoré sú datované 19.10.2011 a toho istého dňa aj boli podané na poštovú prepravu.

V zmysle ustanovenia § 8 Trestného zákona trestným činom sa rozumie protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak.

V zmysle ustanovenia §  15 Trestného zákona je trestný čin spáchaný úmyselne, ak páchateľ
a)  chcel spôsobom uvedeným v tomto zákone porušiť alebo ohroziť záujem chránený týmto zákonom, alebo
b)  vedel, že svojím konaním môže také porušenie alebo ohrozenie spôsobiť, a pre prípad, že ho spôsobí, bol s tým uzrozumený.

Podľa	 § 17 Trestného zákona  pre trestnosť činu spáchaného fyzickou osobou treba úmyselné zavinenie, ak tento zákon výslovne neustanovuje, že stačí zavinenie z nedbanlivosti.

	Podľa § 221  Trestného zákona sa  prečinu podvodu dopustí ten, kto  na škodu cudzieho majetku seba alebo iného obohatí tým, že uvedie iného do omylu alebo využije niečí omyl, a spôsobí tak na cudzom majetku malú škodu. 

Podľa § 221 odsek 1,  odsek 3 písmeno a) Trestného zákona sa zločinu podvodu dopustí ten, kto spácha čin uvedený v odseku 1 a spôsobí ním značnú škodu. 

	Objektívna stránka trestného činu podvodu spočíva v konaní páchateľa, ktorý na škodu cudzieho majetku seba alebo iného obohatí tým, že uvedie niekoho do omylu alebo využije niečí omyl. 

	Uvedenie  do omylu je konanie, ktorým páchateľ predstiera okolnosti, ktoré nie sú v súlade so skutočným stavom veci. Uvedenie do omylu môže byť spôsobené nie len konaním ale aj opomenutím konania alebo aj konkludentným činom.

	Využitie do omylu  spočíva v tom, že páchateľ sám k vyvolaniu omylu neprispieva, ale po zistení omylu iného a v príčinnom vzťahu k nemu tak koná, aby na škodu cudzieho majetku seba alebo iného obohatil. 

V danom prípade teda mám za to, že neboli naplnené zákonné znaky zločinu podvodu podľa § 221 odsek 1,  odsek 3 písmeno a) Trestného zákona a to tak po stránke objektívnej ako i  subjektívnej, t.j., že došlo k uvedeniu do omylu zo strany obvineného XXXXX voči poškodeným XXXXX a XXXXX tak, ako je uvedené vo výrokovej časti uznesenia  o vznesení obvinenia XXXXX

Teda mám za to, že v posudzovanej veci sa jedná o výhradne obchodnoprávny spor, t.j. civilného charakteru, postrádajúci trestnoprávnu rovinu. Trestné právo a trestnoprávna kvalifikácia určitého konania ako trestného činu, ktoré má súkromnoprávny základ, je treba považovať za krajný právny prostriedok, ktorý má význam predovšetkým celospoločenský, t.j. z hľadiska ochrany základných spoločenských hodnôt. 

Na margo je potrebné podotknúť, že  poškodeným, najmä však poškodenému XXXXX týmto postupom nie je uprené právo domáhať sa ochrany svojich práv prostredníctvom civilného súdu v občiansko-súdnom, resp. obchodno-súdnom konaní. 

	Podľa § 2 odsek 12 Trestného poriadku orgány činné v trestnom konaní a súd hodnotia dôkazy získané zákonným spôsobom podľa svojho vnútorného presvedčenia založeného na starostlivom uvážení všetkých okolností prípadu jednotlivo i v ich súhrne nezávisle od toho, či ich obstaral súd, orgány činné v trestnom konaní alebo niektorá zo strán.

Podľa ustanovenia § 215 odsek 1 písmeno a) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak je nepochybné, že sa nestal skutok, pre ktorý sa vedie trestné stíhanie.

S poukazom na všetky vyššie uvedené skutočnosti som preto rozhodla tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

  

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora Okresná prokuratúra do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)  

	JUDr. Hana Štaffenová 
	 prokurátorka