Okresná prokuratúra Košice II 
Mojmírova 5, 040 46 Košice 1	

Číslo: 2 Pv 518/14/8803	Košice II, 30.09.2015 
EEČ : 2-64-285-2015

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obv. XXXXX 
Trestný čin:	Prečin Nevyplatenie mzdy a odstupného podľa § 214 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov 

Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Košice II 

Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvinenej  
XXXXX, rodné číslo: XXXXX
	dátum narodenia: XXXXX
	miesto narodenia: XXXXX 
	rodné priezvisko: XXXXX
	trvalé bydlisko: XXXXX XXXXX
	väzba: nie
ktorý je trestne stíhaný pre trestný čin:
- Prečin Nevyplatenie mzdy a odstupného podľa § 214 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov 

na tom skutkovom základe, že:

ako konatelia spoločnosti XXXXX na základe pracovnej zmluvy zo dňa 08.06.2007 uzavretou so zamestnancom XXXXX, v zmysle ktorej boli povinní platiť mesačnú mzdu za vykonanú prácu vo výške 10.500,- Sk (348,54 €) ku dňu skončenia pracovného pomeru za obdobie od 02.08.2007 do 14.09.2007 túto nevyplatili, čím takto poškodenému XXXXX, nar. XXXXX, trvale bytom XXXXX spôsobili škodu vo výške 470,48 €,

lebo  tento skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci  
 
Odôvodnenie:
               Uznesením povereného príslušníka Okresného riaditeľstva PZ, Obvodného oddelenia PZ XXXXX – XXXXX pod XXXXX zo dňa 18.01.2008 bolo podľa §199 ods. 1 Trestného poriadku začaté a následne uznesením sp. zn. XXXXX zo dňa 31.07.2014 aj vznesené obvinenie podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku XXXXX pre prečin nevyplatenia mzdy a odstupného podľa § 214 ods. 1 Trestného zákona  na tom skutkovom základe ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

	Ďalším uznesením povereného príslušníka Okresného riaditeľstva PZ, Obvodného oddelenia PZ XXXXX – XXXXX pod XXXXX zo dňa 11.03.2015 bolo pre vyššie uvedený prečin na rovnakom skutkovom základe vznesené obvinenie podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku aj XXXXX. 

	Uznesením povereného príslušníka Okresného riaditeľstva PZ, Obvodného oddelenia PZ XXXXX – XXXXX pod XXXXX zo dňa 22.04.2015 bola trestná vec obvineného XXXXX a obvinenej XXXXX podľa § 21 ods. 3 Trestného poriadku s poukazom na § 18 ods. 1 Trestného poriadku spojená na spoločné konanie.

               Poverený príslušník Okresného riaditeľstva PZ, Obvodného oddelenia PZ XXXXX – XXXXX následne dňa 03.07.2015 predložil na tunajšiu prokuratúru vyšetrovací spis spolu s návrhom na podanie obžaloby obvinených  pre vyššie uvedený prečin. Z dôvodu potreby doplnenia skráteného vyšetrovania bola vec postupom podľa § 230 ods. 2 písm. d) Tr. por. vrátená na doplnenie vyšetrovania. Po odstránení vytýkaných nedostatkov bol zo strany povereného príslušníka Okresného riaditeľstva PZ, Obvodného oddelenia PZ XXXXX – XXXXX dňa 02.09.2015 opätovne  podľa § 209 ods. 1 Trestného poriadku z dôvodov podľa § 215 ods. 1 písm. b/ Trestného poriadku predložený vyšetrovací spis spolu s návrhom na zastavenie trestného  pre   prečin  nevyplatenia mzdy  a odstupného podľa § 214 ods. 1 Trestného zákona.  

              Preskúmaním predmetného návrhu, ako aj predloženého vyšetrovacieho spisu som sa s takýmto postupom a názorom povereného príslušníka PZ v celom rozsahu stotožnil. Som toho názoru, že v danom prípade neboli naplnené  všetky pojmové  znaky  skutkovej podstaty prečinu nevyplatenia mzdy a odstupného podľa § 214 ods. 1 Trestného zákona ako po stránke objektívnej, tak ani po stránke subjektívnej.

	Poverený príslušník PZ v predmetnej veci vykonal rozsiahle dokazovanie výsluchom obvinených, svedka - poškodeného XXXXX, svedkov XXXXX, XXXXX, XXXXX, výsluchom znalca XXXXX,  znaleckým dokazovaním  a zabezpečením celého radu listinných dôkazov.

	Z obsahu vyšetrovacieho spisu som zistil nasledovný skutkovo-právny stav.

	Obvinený XXXXX vo svojej výpovedi dňa 05.02.2015 potvrdil existenciu pracovného pomeru medzi spoločnosťou XXXXX. a poškodeným XXXXX, ktorý vznikol na základe pracovnej zmluvy zo dňa 08.06.2007.
V tejto súvislosti potvrdil, že poškodený pracoval ako vodič kamiónu a jazdil aj do zahraničia. Poprel však, že by mu na základe vykonanej práce nebola vyplatená za odpracované obdobie nejaká mzda alebo odstupné. Taktiež uviedol, že finančné prostriedky ako mzdu na základe telefonickej požiadavky poškodeného, ktorý sa v tom čase nachádzal v zahraničí, preberali jeho rodinní príslušníci. Mzda bola vyplácaná buď ním osobne, prípadne obvinenou XXXXX jeho otcom alebo jeho nebohou mamou. Po prevzatí mzdy vydanej vo forme preddavkov rodinní príslušníci poškodeného podpísali doklad potvrdzujúci prevzatie finančných prostriedkov. Vo svojej výpovedi okrem iného vyvrátil aj tvrdenia obvineného spojené so skončením pracovného pomeru.

	Vo svojej ďalšej výpovedi dňa 10.08.2015 a to vo vzťahu k potrebe predloženia účtovných dokladov za účelom posúdenia celkovej ekonomickej situácie XXXXX za rozhodné obdobie uviedol, že žiadnymi konkrétnymi účtovnými dokladmi nedisponuje, tieto boli zničené pri požiari v obci Skároš dňa 22.10.2013, pričom žiadne kópie z nich nevyhotovoval.

	Obvinená XXXXX vo svojej výpovedi zo dňa 10.06.2015 zhodne ako obvinený XXXXX potvrdila existenciu pracovného pomeru medzi spoločnosťou XXXXX a poškodeným XXXXX od 08.06.2007. V tejto súvislosti zároveň uviedla, že celá mzda za odpracované obdobie bola poškodenému vyplatená v celom rozsahu, pričom túto mzdu dostával prevažne v hotovosti s tým, že si ju preberal buď sám, prípadne ju v jeho mene prevzali jeho príbuzní. 

	Vo svojej ďalšej výpovedi dňa 03.08.2015 obdobne ako obvinený XXXXX potvrdila, že žiadnymi účtovnými dokladmi ako bývalá konateľka spoločnosti XXXXX nedisponuje, nakoľko tieto boli zničené pri požiari.

	Svedok – poškodený XXXXX vo svojej výpovedi zo dňa 25.06.2015 okrem iného uviedol, že so zamestnávateľom spoločnosťou XXXXX., ktorej konateľmi boli obaja obvinení, uzatvoril pracovnú zmluvu dňa 08.06.2007. Na základe takto uzavretej pracovnej zmluvy bola medzi ním a zamestnávateľom dohodnutá mzda vo výške 10.500,-Sk (348,54 €). V súvislosti s vyplácaním mzdy potvrdil, že po jeho prvej služobnej ceste a návrate na územie SR mu bola mzda vyplatená otcom obvineného XXXXX pri krčme v obci XXXXX s tým, že jej prevzatie potvrdil podpisom na mzdovom liste. Následne na to zhruba po jednom týždni opätovne žiadal od obvineného XXXXX zálohu, s čím súhlasil a opakovane mu vyplatil zálohu 2x po 8.000,-Sk, čo rovnako potvrdil svojim podpisom. Po tom, ako nastúpil na ďalšiu pracovnú cestu dňa 02.08.2007, bola zo strany obvineného vyplatená jeho nebohej manželke ďalšia časť, resp. záloha mzdy vo výške 5.000,-Sk, ktorá bola rovnako vyplatená otcom obvineného v obci Skároš. Prevzatie uvedenej sumy rovnako písomne potvrdila jeho manželka. Vo vzťahu k ďalším poskytnutým prostriedkom počas jeho pracovnej cesty v zahraničí uviedol, že zo strany zamestnávateľa mu boli poskytnuté aj ďalšie sumy v súhrne vo výške 450,-€ a 200,-€, ktoré použil na úhradu poplatkov a časť ako vreckové. 

	Po príchode na územie SR kontaktoval obvineného XXXXX s tým, aby urobili kompletné vyúčtovanie, s čím obvinený nesúhlasil, pričom pri osobnom stretnutí mu oznámil, že poškodením vozidla a jeho príslušenstva mu spôsobil škodu 15.000,-Sk. Záverom svojej výpovede uviedol, že za obdobie 02.08.2007 do 14.09.2007 mu zo strany zamestnávateľa nebola vyplatená mzda a dvojmesačné odstupné vo výške 40.034,-Sk (1.328,89 €) ako aj to, že jeho manželka v jeho mene prevzala iba jednu zálohu vo výške 5.000,-Sk. 

	Vo svojej ďalšej výpovedi uviedol, že pôvodne vyčíslená výška mzdy a náhrady odstupného bola uplatnená z dôvodu, že k nej prirátal aj náklady na cestovné, na ktoré mal v prípade zahraničnej cesty nárok. Naproti pôvodnej výpovedi uviedol, že zo strany zamestnávateľa mu nebola vyplatená mzda za mesiac 08/2007 a 9 dní mesiaca 09/2007 vo výške 470,48 €. V tejto súvislosti záverom uviedol, že náhradu cestovných nákladov vo výške 1.503,- € si bude uplatňovať podaním civilnej žaloby na občianskom súde. 

	XXXXX, XXXXX a XXXXX vo svojich výpovediach sa k skutku bližšie vyjadriť nedokázali, potvrdili však, že žiadnu mzdu v mene svojho otca od XXXXX a XXXXX nepreberali. XXXXX však potvrdil, že v mene jeho otca prebrala mzdu, resp. zálohu celkovo 2x jeho matka vo výške 5.000,-Sk. Naproti tomu svedok XXXXX uviedol, že v mene jeho otca prevzala mzdu, resp. zálohu jeho matka, a to vo výške 8.000,-Sk a 5.000,-Sk. K skutočnostiam, či ich nebohá matka podpísala nejaké doklady sa vyjadriť nedokázali.

	Z pracovnej zmluvy zo dňa 8.6.2007 vyplýva, že táto bola uzavretá medzi spol. XXXXX ako zamestnávateľom a XXXXX ako zamestnancom na dobu neurčitú. Z predmetnej zmluvy rovnako vyplynulo, že pracovná odmena bola dohodnutá vo výške 10 500 Sk. 

           Z dohody o skončení pracovného pomeru zo dňa 11.10.2007 vyplýva, že pracovný pomer bol ukončený ku dňu 11.10.2007 z dôvodu poškodenia vozidla. 
Zo záznamu o poškodení vozidla zo dňa 11.10.2007 vyplýva, že v mesiaci 7/2007 došlo  zo strany XXXXX k poškodeniu prednej masky ťahača , rádia s CD meničom a pneumatiky, čím bola zamestnávateľovi spôsobená škoda 15 000 Sk, čo svojím podpisom potvrdil aj svedok XXXXX. 

            Z ďalších listinných dôkazov (interných dokladov spol. XXXXX výdavkových pokladničných dokladov, mzdových listov  výplatných pások) vyplýva, že pošk. XXXXX bola postupne za  jednotlivé odpracované obdobia poukazovaná mzda a preddavok na cestu v rôznych výškach, pričom z výdavkového pokladničného  dokladu  zo dňa 15.9.2007 a 15.10.2007 čl.30 a čl. 36 vyplynulo, že p. XXXXX bola dňa 15.9.2007 a 15.10.2007 uhradená aj mzda zo mesiac 8/2007 a 9/2007. Uvedené je deklarované aj mzdovými listami a výplatnými páskami. 

            Zo znaleckého posudku čXXXXX  vypracovaného KaEÚ PZ vyplýva, že podpisy na výplatných páskach za obdobie 6/2007, 7/2007, 8/2007 10/2007,  ako aj podpisy na výdavkových dokladoch zo dňa 15.11.2001 a 15.10.2007, ktoré boli predložené ako porovnávacie materiály ako podpisy XXXXX boli vyhotovené ako napodobňované. Pri podpise výplatnej pásky za obdobie 9/2007 nie je možné pravosť podpisu XXXXX možné potvrdiť ani vylúčiť. 

         Zo znaleckého posudku č. 49/2014 vypracovaného znalcom XXXXX znalcom  z odvetvia účtovníctvo a daňovníctvo vyplýva, že spol. XXXXX s.r.o. mala za obdobie 7/2007 – 10/2007 dostatok finančných prostriedkov na vyplatenie mzdy a cestovných náhrad, ktoré nevyhnutne nepotrebovala na chod spoločnosti. Mimo toho bolo znaleckým skúmaním zistené, že zo strany zamestnávateľa došlo k zaúčtovaniu sporných dokladov preukazujúcich vyplatenie mzdy a cestovného do účtovníctva, resp.  do pokladnice. Vzhľadom na uvedenú skutočnosť znalec konštatoval, že takýmto zaúčtovaním ich zamestnanec pravdepodobne neprevzal. Celkovo mohol zamestnávateľ vyplatiť zamestnancovi mzdu a cestovné náhrady vo výške 40 034 Sk (1328,89 Eur). Znalec záverom konštatoval, že výsledky znaleckého skúmania odzrkadlili resp. boli vypracované s prihliadnutím na znalecký posudok vypracovaný KaEÚ PZ a znalecký posudok vypracovaný znalkyňou XXXXX, avšak z inej trestnej veci. 
           
          Znalec pri svojom výsluchu zotrval na ním vypracovanom znaleckom posudku, pričom naproti nemu uviedol, že v prípade ak by pri jeho vypracovaní nebol ako rozhodný podklad použitý znalecký posudok XXXXX z inej trestnej veci, objektívne by sa k celkovej finančnej situácii spol. XXXXX vyjadriť nedokázal, čím by relevantne nedokázal vyvodiť jednoznačný záver o možnosti vyplatenia mzdy poškodenému. 

              Vzhľadom na takto zistený skutkový stav, poukazujúc aj na stanovisko Inšpektorátu práce čl.46, ako aj na dôvody skončenia pracovného pomeru potvrdené svedkom Velickým možno konštatovať,  že zo strany obvinených XXXXX a XXXXX,  ako osôb oprávnených konať za spol. XXXXX   nedošlo v danom prípade k protiprávnemu konaniu, ktoré by bolo možné kvalifikovať ako trestný čin. Som toho názoru, že v danej veci výrazne absentujú  základné a obligatórne pojmové znaky skutkovej podstaty prečinu nevyplatenia mzdy a odstupného  podľa § 214 ods. 1 Tr. zákona, a to nielen po stránke objektívnej, ale   aj po stránke subjektívnej. 

         Trestného činu nevyplatenia mzdy a odstupného podľa § 214 Tr. zákona sa dopustí  ten, kto ako štatutárny orgán právnickej osoby alebo fyzická osoba, ktorá je zamestnávateľom alebo ich prokurista nevyplatí svojmu zamestnancovi mzdy, plat alebo inú odmenu za prácu, náhradu mzdy alebo odstupné, na ktorých vyplatenie má zamestnanec nárok, v deň ich splatnosti, hoci v tento deň mal peňažné prostriedky na ich výplatu, ktoré nevyhnutne nepotreboval na zabezpečenie činnosti právnickej osoby alebo činnosti zamestnávateľa, ktorý je fyzickou osobou, alebo vykonáva opatrenia smerujúce k zmareniu vyplatenia týchto peňažných prostriedkov. 

          Trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v zákone, ak zákon neustanovuje inak. Pre naplnenie znakov ktoréhokoľvek trestného činu musia byť splnené dve podmienky, a to protiprávnosť, ako aj to, že znaky trestného činu musia byť uvedené v zákone. Protiprávnosť znamená správanie či stav, ktorý je v rozpore s právnymi normami. Protiprávnosť akéhokoľvek skutku je potrebné oprieť o konkrétne právne normy a je ju nutné vyvodzovať iba z právnych noriem trestného práva tvoriacich súhrn znakov trestného činu.

          Pre naplnenie obligatórnych znakov predmetného trestného činu sa kumulatívne vyžaduje splnenie všetkých jeho pojmových znakov. A to nielen z hľadiska objektívnej, ale aj subjektívnej stránky, teda úmyslu páchateľa.                

         Z vykonaného dokazovanie, či už  z jednotlivých výsluchov obvinených,  poškodeného, svedkov, znalca  ako aj ďalších zabezpečených listinných dôkazov nebola dokazovaná skutočnosť nielenže dostatočne preukázaná, navyše z takto prezentovaných dôkazov ani nevyplynulo, že by zo strany obvinených v skutočnosti k vyplateniu mzdy poškodenému nedošlo.   Z vykonaného dokazovania navyše vyplynulo, že zamestnancovi – poškodenému XXXXX boli časť mzdy za jednotlivé obdobia vyplácaná aj formou záloh, ktoré v prípade jeho neprítomnosti boli v hotovosti vyplácané jeho t.č. už nebohej manželke. Uvedená skutočnosť vyplynula nielen z výpovede obvineného, ale výplatu časti mzdy týmto spôsobom potvrdil aj samotný poškodený a navyše aj svedkovia XXXXX ml. a XXXXX. Z výsluchov jednotlivých svedkov neboli odstránené ani rozporuplné  tvrdenia poškodeného v tom zmysle aká suma resp. záloha mala byť jeho manželke v skutočnosti vyplatená. Svedok V. XXXXX vo svojej výpovedi uviedol, že raz malo byť vyplatených 8000 Sk a raz 5000 Sk, pričom poškodený uviedol, že zo strany otca obvineného bola jeho manželke vyplatená iba zálohová platba 2x vo výške 8000 Sk a raz vo výške 5000 Sk. Z výpovede poškodeného a svedka XXXXX, ktorý mal byť prítomný pri vyplácaní mzdy sa navyše dostatočným spôsobom nepodarilo ani ozrejmiť tú skutočnosť, či po prevzatí zálohy za strany manželky poškodeného došlo k podpisu nejakých písomností potvrdzujúcich prevzatie finančných prostriedkov.   Vo vzťahu k nárokovateľnosti poškodeného na vyplatenie mzdy mám za potrebné poukázať aj na jeho výpovede, kde pri svojom prvotnom výsluchu uviedol, že nevyplatením mzdy a odstupného mu vznikla škoda 1328,89 Eur, pričom pri svojom ďalšom výsluchu požadoval náhradu mzdy už len vo výške 470,48 Eur s tým, že náhradu cestovných nákladov vo výške 1503Eur  si uplatní v civilnom konaní. 
V súvislosti so závermi  znaleckého dokazovania ( znalecký posudok KaEÚ PZ) mám za potrebné uviesť, že preskúmaním sporných písomností bolo zistené, že viaceré podpisy boli pravdepodobne napodobňované pričom pravosť podpisu na výplatnej páske za obdobie 9/2007,  teda aj za obdobie, za ktoré si poškodený nárokuje mzdu sa nedala jednoznačne potvrdiť ani vyvrátiť. Z uvedeného teda nie je zrejmé kým v skutočnosti tieto doklady podpísané boli.  
Vo vzťahu k znaleckému posudku vypracovaného znalcom XXXXX v ktorom konštatoval, že spol. XXXXX mala v čase splatnosti dostatok finančných prostriedkov na vyplatenie mzdy a cestovných náhrad  je potrebné uviesť, že znalec pri jeho vypracovaní nevychádzal z objektívnej skutočností zohľadňujúcich celkovú finančnú situáciu spoločnosti, keďže znalecký posudok vypracoval na základe podkladov a záverov vyplývajúcich zo znaleckého posudku XXXXX vypracovanom v inej veci. Z uvedeného dôvodu bol k ozrejmenie podstatnej skutočnosti dopočutý, pričom pri svojom výsluchu síce zotrval na vypracovanom znaleckom posudku, avšak zároveň potvrdil, že bez potrebných účtovných dokladov finančnú situáciu predmetnej spoločnosti objektívne posúdiť nedokáže.

           Z ďalšieho zabezpečeného  listinného  dôkazu – potvrdenia o poškodení motorového vozidla navyše vyplynulo, že zo strany poškodeného XXXXX mala byť  zamestnávateľovi spôsobená škoda 15 000 Sk. 

         Z jednotlivo vykonaných a zabezpečených dôkazov je síce zrejmé, že riadne a v súlade so zákonom došlo k uzavretiu pracovnej zmluvy s konkrétne dohodnutým obsahom a na jej základe bola zo strany poškodeného vykonávaná práca.  V danej veci je rovnako nepopierateľné, že zo strany obvinených ako konateľov spoločnosti bola časť mzdy vyplácaná manželke poškodeného a časť mala byť vyplatená priamo poškodenému.  Vychádzajúc z výpovedí obvinených,  poškodeného a svedkov, však vyplynulo, že rozpor nastal  práve v tvrdeniach obvinených a poškodeného v tom zmysle, či mzda a cestovné náhrady mu za mesiac 8/2007 – 9/2007 vyplatené v skutočnosti boli. 
T          Vychádzajúc zo samotnej skutkovej podstaty prečinu podľa § 214 Tr. zákona je zrejmé, že sa ho dopustí  ten, kto ako štatutárny orgán právnickej osoby a ktorý je zamestnávateľom nevyplatí svojmu zamestnancovi mzdy, plat alebo inú odmenu za prácu, náhradu mzdy alebo odstupné, na ktorých vyplatenie má zamestnanec nárok. 

              Vzhľadom na zistený skutkový stav berúc v úvahu aj tú skutočnosť, že nebolo dostatočným spôsobom preukázané, či obvinení ako zamestnávatelia v deň splatnosti reálne disponovali dostatkov finančných prostriedkov, som toho  názoru, že v danej veci nedošlo k naplneniu základných pojmových znakov prečinu podľa § 214 ods.1 Tr. zákona. 

             Orgánom činným v trestnom konaní pri posudzovaní trestnoprávnej zodpovednosti a aplikovaní  trestnoprávnej represie  pri  posudzovanom prečine neprináleží riešiť otázku nárokovateľnosti mzdy a inej odmeny a rovnako mu neprináleží skúmať či v prípade rozporuplných vyjadrení zamestnanca a zamestnávateľa o vyplatení mzdy k takejto úhrade aj v skutočnosti došlo. 

           Na trestnoprávny postih sa konkrétne vyžaduje zistenie, že mzda na ktorú mal zamestnanec nárok v čase splatnosti aj reálne vyplatená nebola, prípadne zistenie, čo bolo dôvodom takéhoto konania zamestnávateľa. Otázky spojené s nárokovateľnosťou mzdy nemožno riešiť prostriedkami trestného práva, nakoľko ich riešenie   spadá do oblasti pracovnoprávnych vzťahov, o ktorých je príslušný rozhodovať civilný súd. 
          
	Vychádzajúc aj zo samotnej subsidiárnej funkcie trestného práva poukazujúc  najmä na rozporuplné vyjadrenia o vyplatení resp. nevyplatení mzdy,  ako aj to, že nebolo jednoznačne preukázané, že na výplatu mzdy mala spol. XXXXX v čase jej splatnosti dostatok finančných prostriedkov  som toho názoru, že v danej veci sa výlučne jedná o pracovnoprávny spor, kde práve táto represívna funkcia trestného práva nielenže nemá opodstatnenie, ale navyše je v zmysle ustálenej súdnej praxe a Ústavy Slovenskej republiky nepoužiteľná. 

	Vzhľadom na takto zistený skutkový stav som toho názoru, že zo strany obvinených XXXXX a XXXXX  nebola naplnená skutková podstata prečinu nevyplatenia mzdy a odstupného  spôsobom kladeným im za vinu a keďže nie je dôvod na postúpenie veci na prejednanie priestupku príslušnému úradu, bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je to uvedené vo výroku tohto uznesenia. 

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora Okresná prokuratúra do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)  

	JUDr. Peter Jurko 
	 prokurátor