OKRESNÁ PROKURATÚRA POPRAD 
Štefánikova 11, 058 01 Poprad 1

Číslo: 1 Pv 293/15/7706	Poprad 08.03.2016 
EEČ: 2-57-62-2016

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obv. XXXXX 
Trestný čin:	Prečin Skrátenie dane a poistného podľa § 276 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov 
Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Poprad 
Podľa § 215 odsek 1 písmeno h Trestného poriadku s poukazom na § 86 odsek 1 písmeno e Trestného zákona zastavujem trestné stíhanie obvineného:  
XXXXX
dátum narodenia: XXXXX
miesto narodenia: XXXXX 
rodné priezvisko: XXXXX
trvalé bydlisko: XXXXX XXXXX, XXXXX
väzba: nie
ktorý je trestne stíhaný pre trestný čin:
- Prečin Skrátenie dane a poistného podľa § 276 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov 

na tom skutkovom základe, že:
ako zodpovedný zástupca – živnostník podnikajúci pod obchodným menom XXXXX XXXXX, s miestom podnikania XXXXX, XXXXX, IČO: XXXXX v úmysle skrátiť daň a túto neodviesť do štátneho rozpočtu, dal zaevidovať do evidencie DPH účtovníctva firmy XXXXX XXXXX za rok 2014 fiktívne dodávateľské faktúry a následne v podanom daňovom priznaní k DPH za 2. štvrťrok 2014 podanom na Daňovom úrade Prešov, pobočka XXXXX, dňa 24.07.2014 si takto uplatnil neoprávnene odpočet dane na vstupe zo zdaniteľného plnenia, ktoré nebolo uskutočnené a to z fiktívnych dodávateľských faktúr č. 36/2014 zo dňa 28.05.2014 vo výške DPH 184 Eur, č. 37/2014 zo dňa 29.05.2014 vo výške DPH 175,50 Eur, č. 38/2014 zo dňa 04.06.2014 vo výške DPH 500,81 Eur, č. 39/2014 zo dňa 09.06.2014 vo výške DPH 168 Eur, č. 40/2014  zo dňa 30.06.2014 vo výške DPH 306,40 Eur a č. 41/2014 zo dňa 30.06.2014 vo výške DPH 276 Eur, všetko faktúry vystavené na dodávateľa obchodnú spoločnosť XXXXX, IČO: XXXXX za rôzne stavebné práce a takto si celkovo za uvedené zdaňovacie obdobie neoprávnené uplatnil odpočet dane z pridanej hodnoty na vstupe zo zdaniteľného plnenia, ktoré nebolo uskutočnené spolu vo výške 1.610,71 Eur, čím takto za uvedené zdaňovacie obdobie neoprávnene ponížil daňovú povinnosť na DPH vo výške 1.610,71 Eur a v tejto výške aj skrátil daň z pridanej hodnoty, ktorá tým nebola odvedená do Štátneho rozpočtu Slovenskej republiky  
lebo zanikla trestnosť činu.  
 
Odôvodnenie:
Uznesením vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Poprade, Odboru kriminálnej polície sp. zn. XXXXX zo dňa 05.06.2015 bolo podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začaté trestné stíhanie pre prečin skrátenia dane a poistného podľa § 276 ods. 1 Trestného zákona na tom skutkovom základe, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

Uznesením vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva Policajného zboru v Poprade, Odboru kriminálnej polície sp. zn. XXXXX zo dňa 25.11.2015 bolo podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vznesené obvinenie XXXXX pre prečin skrátenia dane a poistného podľa § 276 ods. 1 Trestného zákona na tom skutkovom základe, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 

V súlade so zásadou náležitého zistenia skutkového stavu v zmysle § 2 ods. 10 Trestného poriadku boli počas skráteného vyšetrovania zabezpečené s vecou súvisiace dôkazy. 

Obvinený XXXXX po zákonnom poučení za prítomnosti zvoleného obhajcu uviedol, že so skutkom, pre ktorý mu bolo vznesené obvinenie, súhlasí, je mu ho ľúto a po príslušnom poučení účinnej ľútosti uviedol, že uhradil celý dorub dane vo výške 1.610,71 Eur. Zároveň vyhlásil, že spáchal skutok tak, ako mu je kladený za vinu. 

V procesnom postavení svedka – poškodeného bol za Daňový úrad Prešov, vypočutý XXXXX, ktorý po zákonnom poučení uviedol, že u daňového subjektu XXXXX XXXXX bola vykonaná daňová kontrola zameraná na daň z pridanej hodnoty za zdaňovacie obdobie II. štvrťrok 2014. Kontrolou bol zistený rozdiel vo výške dane priznanej kontrolovaný subjektom a výškou dane zistenou správcom dane v rámci kontroly, pričom správca dane vyčíslil celkový rozdiel dane z pridanej hodnoty vo výške 1.610,71 Eur. Konkrétne nedostatky zistené kontrolou sú uvedené v protokole zo dňa 09.02.2015, pričom po kontrole bolo zároveň vydané aj rozhodnutie o vyrubení rozdielu dane pod číslom 65733/2015 zo dňa 17.03.2015. 

Svedkyňa XXXXX po zákonnom poučení uviedla, že na základe poverenia vykonala za správcu dane u platiteľa dane z pridanej hodnoty XXXXX, XXXXX daňovú kontrolu za zdaňovacie obdobie II. štvrťrok 2014, z ktorej bol vyhotovený protokol zo dňa 09.02.2015. Zo strany správcu dane bolo zistené, že daňový subjekt si za zdaňovacie obdobie II. štvrťrok 2014 uplatnil odpočítanie dane na základe dodávateľských faktúr údajne vystavených daňovým subjektom XXXXX, XXXXX, IČO: XXXXX za zrealizované práce v sume spolu základ dane 8.053,55 Eur a 20 % DPH vo výške 1.610,71 Eur. V súvislosti s preverovaním týchto faktúr bolo zistené, že daňový subjekt XXXXX odberateľské faktúry pre XXXXX XXXXX vo svojom účtovníctve neeviduje. Následne vykonanou svedeckou výpoveďou XXXXX za účasti XXXXX, konateľa spoločnosti XXXXX bolo preukázané, že faktúry obchodná spoločnosť nevystavila. XXXXX uviedol, že tieto faktúry nepozná, pečiatka a podpis nie sú jeho. XXXXX do zápisnice pre správcu dane uviedol, že XXXXX nepozná, vidí ho prvýkrát v živote a žiadne zmluvy s touto osobou neuzatváral. Preverovaním správcu dane tak bolo zistené, že daňový subjekt XXXXX žiadne práce pre XXXXX XXXXX nevykonával. Tým, že platiteľ XXXXX XXXXX si v 2. štvrťroku 2014 uplatnil odpočítanie DPH aj z týchto faktúr, postupoval v rozpore s príslušným zákonom, pričom celkový rozdiel dane z pridanej hodnoty bol vyčíslený vo výške 1.610,71 Eur. 

XXXXX Hertely po zákonnom poučení uviedol, že je konateľom obchodnej spoločnosti XXXXX Po predložení kópií sporných faktúr, ktoré mal vo svojom účtovníctve zaevidované XXXXX XXXXX uviedol, že tieto faktúry nikdy nevystavil, s menovaným nikdy nespolupracoval, pričom faktúry nezodpovedajú faktúram, ktoré on vyhotovuje, odlišné sú aj príjmové pokladničné doklady a použitá pečiatka nie je pečiatkou jeho spoločnosti. 

Svedok XXXXX po zákonnom poučení uviedol, že minulý rok ho oslovil Robo Klinko s tým, že potrebuje niekoho, kto by vedel vystaviť faktúry. Za týmto účelom kontaktoval XXXXX, ktorý ho skontaktoval s nejakým Martinom, ktorý mal byť jeho spoločníkom. Fungovalo to tak, že Robo mu dal konkrétne údaje na papieri, kde bolo napísané, kto je odberateľ, celková suma, DPH, aké práce boli vykonané. Tieto údaje dal Martinovi, s ktorým sa po dvoch až troch dňoch stretol v Maxe alebo na stanici, kde mu odovzdal požadované faktúry a kde bol ako odberateľ uvedený aj XXXXX XXXXX. Na faktúrach bol ako dodávateľ uvedený XXXXX Martin požadoval za vystavenie týchto faktúr peniaze vo výške 5 až 6 % z celkovej sumy. Čo sa týka XXXXX XXXXX, tak pre neho Robovi odovzdal asi 8 faktúr na celkovú sumu 8.000,- až 10.000,- Eur. Na týchto faktúrach on sám mohol zarobiť 500,- Eur. On osobne Kokyho nepoznal, no neskôr ho kontaktoval telefonicky, pričom mu povedal, že má nejaké problémy s faktúrami a s DPH. Na základe toho sa potom s Kokym stretol osobne v Poprade pri Kauflande a vtedy sa ho spýtal, prečo XXXXX nepriznal DPH. XXXXX mal poznať Roba dlho a preto si nemohol myslieť, že Robo je zo spoločnosti XXXXX 

Svedok XXXXX po zákonnom poučení uviedol, že nepozná spoločnosť menom XXXXX nikdy o tejto spoločnosti nepočul a nepozná ani osobu menom XXXXX. Nemá nič spoločné s tým, aby mal pre Čonku, resp. Horvátha sprostredkovať stretnutie s osobou, ktorá im mala zabezpečovať vystavovanie faktúr. Pozná len XXXXX a to v súvislosti so spoločnosťou XXXXX, kde bol za toto jeho konanie odstíhaný. 

Svedok XXXXX po zákonnom poučení odmietol k veci vypovedať. 

Svedok XXXXX po zákonnom pučení uviedol, že je konateľom spoločnosti XXXXX Ich spoločnosť mala uzatvorenú s XXXXX XXXXX zmluvu o dielo, predmetom ktorej bola dodávka prác na Aquaparku Tatralandia v Liptovskom Mikuláši. Zo strany dodávateľa boli práce riadne dodané, pričom vystavené faktúry za vykonané práce boli aj v celom rozsahu uhradené a to v hotovosti. Pre XXXXX pracovali viacerí robotníci, nevedel však uviesť, či išlo o jeho subdodávateľov alebo zamestnancov. Obchodnú spoločnosť XXXXX alebo osobu menom XXXXX nepozná. 

Svedkyňa XXXXX po zákonnom poučení uviedla, že je konateľom obchodnej spoločnosti XXXXX, s.r.o. Medzi ich dodávateľov patril aj XXXXX XXXXX. S menovaným uzatvorili dňa 14.05.2014 zmluvu o dielo, na základe ktorej im dodával práce na viacerých ich zákazkách. Práce zo strany XXXXX boli vždy riadne a včas dodané a za vykonané práce boli aj realizované úhrady dodávateľských faktúr v hotovosti aj prevodom na účet. Práce boli dodávané prostredníctvom viacerých robotníkov, nevedela však uviesť, či to boli zamestnanci XXXXX alebo subdodávatelia. Obchodnú spoločnosť XXXXX., ako aj XXXXX nepozná. 

Svedok XXXXX po zákonom poučení uviedol, že je zamestnancom spoločnosti Slovenské inžiniersko-priemyslové stavby, s.r.o. Spoločnosť spolupracovala aj s XXXXX XXXXX a to v období máj až august 2014. Išlo o dodanie pomocných stavebných a murárskych prác. Zo strany XXXXX boli práce riadne dodané a to včas a  v požadovanej kvalite. Za vykonané práce XXXXX vystavil faktúry, ktoré boli riadne uhradené. Pracovníkov XXXXX nepoznal. Nepozná ani spoločnosť XXXXX ani osobu XXXXX. 

Súčasťou vyšetrovacieho spisu je aj daňové priznanie k DPH daňového subjektu XXXXX za zdaňovacie obdobie II. štvrťrok 2014, zápisnice o miestnom zisťovaní počas daňovej kontroly, protokol Daňového úradu Prešov, pobočka XXXXX, č. XXXXX zo dňa 09.02.2015 z daňovej kontroly, rozhodnutie Daňového úradu Prešov, pobočka XXXXX, č. 65733/2015 zo dňa 17.03.2015 o vyrubení rozdielu dane v sume 1.610,71 Eur pre platiteľa XXXXX XXXXX sporné faktúry vystavené pre odberateľa XXXXX XXXXX za stavebné práce, ktoré neboli realizované, pričom ide o listinné dôkazy, na základe ktorých je možné konštatovať, že k vykonaniu stavebných prác deklarovaných na sporných faktúrach pre daňový subjekt XXXXX XXXXX v zdaňovacom období II. štvrťrok 2014 nikdy nedošlo. 

Podľa § 2 ods. 1 Trestného zákona trestnosť činu sa posudzuje a trest sa ukladá podľa zákona účinného v čase, keď bol čin spáchaný. Ak v čase medzi spáchaním činu a vynesením rozsudku nadobudnú účinnosť viaceré zákony, trestnosť činu sa posudzuje a trest sa ukladá podľa zákona, ktorý je pre páchateľa priaznivejší.
Podľa § 8 Trestného zákona trestný čin je protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak.

Prečinu skrátenia dane a poistného podľa § 276 ods. 1 Trestného zákona sa dopustí ten, kto v malom rozsahu skráti daň, poistné na sociálne poistenie, verejné zdravotné poistenie alebo príspevok na starobné dôchodkové sporenie.

Podľa § 125 ods. 1 Trestného zákona škodou malou sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 266 eur. Škodou väčšou sa rozumie suma dosahujúca najmenej desaťnásobok takej sumy. Značnou škodou sa rozumie suma dosahujúca najmenej stonásobok takej sumy. Škodou veľkého rozsahu sa rozumie suma dosahujúca najmenej päťstonásobok takej sumy. Tieto hľadiská sa použijú rovnako na určenie výšky prospechu, hodnoty veci a rozsahu činu.

Podľa § 86 ods. 1 písm. e) Trestného zákona trestnosť trestného činu zaniká aj vtedy, ak ide o trestný čin skrátenia dane a poistného podľa § 276, neodvedenia dane a poistného podľa § 277 alebo nezaplatenia dane a poistného podľa § 278, ak splatná daň a jej príslušenstvo alebo poistné boli dodatočne zaplatené najneskôr v nasledujúci deň po dni, keď sa páchateľ po skončení jeho vyšetrovania mohol oboznámiť s jeho výsledkami.

Podľa § 86 ods. 2 Trestného zákona trestnosť trestného činu podľa odseku 1 písm. e) nezaniká, ak ide o páchateľa, ktorý bol za obdobný čin v predchádzajúcich dvadsiatich štyroch mesiacoch postihnutý, alebo ak trestné stíhanie páchateľa za obdobný čin bolo v predchádzajúcich dvadsiatich štyroch mesiacoch zastavené z dôvodu zániku trestnosti trestného činu podľa odseku 1.

Za skrátenie dane v zmysle základnej skutkovej podstaty trestného činu skrátenia dane a poistného podľa § 276 ods. 1 Trestného zákona je možné považovať akékoľvek konanie páchateľa, v dôsledku ktorého mu zo strany príslušného orgánu bude vyrúbená nižšia daň, ako je suma dane určená zákonom, alebo k vyrúbeniu dane vôbec nedôjde, resp. v dôsledku tohto konania vyláka daňovú výhodu. Vo vzťahu k dani z pridanej hodnoty je najčastejším spôsobom daňového úniku navyšovanie výšky daňovej povinnosti na vstupe na základe fiktívnych faktúr, ktorými sa predstiera, že zdaniteľné plnenia riadne prebehli, avšak v skutočnosti prebehli len papierovo. Výsledkom je tak zníženie vlastnej daňovej povinnosti na základe neoprávnených odpočtov, keď zdaniteľné plnenia sa vôbec neuskutočnili, resp. dochádza k vzniku nadmerného odpočtu, pričom absolútne bežná je kombinácia týchto skutočností, teda ak daňový subjekt si nielen zníži svoju vlastnú daňovú povinnosť, ale zníži si ju až do takej výšky, že vznikne nadmerný odpočet, ktorý si následne žiada uhradiť od správcu dane.  

S poukazom na vyššie uvedenú interpretáciu skutkovej podstaty prečinu skrátenia dane poistného podľa § 276 ods. 1 Trestného zákona ako aj s poukazom na vykonané dôkazy, predovšetkým výsluch svedkov XXXXX, XXXXX, XXXXX, ako aj zabezpečené listinné dôkazy bolo možné s vyššou mierou pravdepodobnosti vyžadujúcou ustanovením § 206 ods. 1 Trestného poriadku konštatovať, že konaním obvineného XXXXX vo vzťahu k dani z pridanej hodnoty za zdaňovacie obdobie 2. štvrťrok 2014 boli naplnené všetky pojmové znaky prečinu skrátenia dane a poistného podľa § 276 ods. 1 Trestného zákona. Dôkazmi bolo nepochybne preukázané, že stavebné práce uvedené na faktúrach vystavených obchodnou spoločnosťou XXXXX neboli osobe podnikajúcej pod obchodným menom XXXXX, XXXXX nikdy dodané a aj napriek tejto skutočnosti ich XXXXX vedome zahrnul do svojho účtovníctva a na základe týchto faktúr vedome v rozpore s § 49 ods. 1, ods. 2 a § 51 zákona č. 222/2009 o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov si z týchto faktúr uplatnil odpočet dane z pridanej hodnoty za zdaňovacie obdobie 2. štvrťrok 2014. 

Zo správy Daňového úradu Prešov, pobočka XXXXX vyplýva, že daňový subjekt XXXXX, XXXXX, s miestom podnikania XXXXX, XXXXX, IČO: XXXXX uhradil rozdiel dane po vykonanej kontrole na dani z pridanej hodnoty za zdaňovacie obdobie 2. štvrťrok 2014 vo výške 1.610,71 Eur a to dňa 15.01.2016, pričom v tejto súvislosti daňový úrad neeviduje splatný nedoplatok na príslušenstve dane. Zároveň fyzickej osobe XXXXX za obdobie od 01.01.2014 až doposiaľ nebola uložená žiadna sankcia. 

Zo správy Colného úradu Prešov vyplýva, že fyzickej osobe XXXXX nebola colnými orgánmi v rámci Slovenskej republiky uložená sankcia za porušenie colných a daňových predpisov za obdobie od 01.01.2014.

Z odpisu registra trestov XXXXXho vyplýva, že obvinený nebol  za obdobný čin v predchádzajúcich dvadsiatich štyroch mesiacoch postihnutý, resp. aby trestné stíhanie XXXXX za obdobný čin bolo v predchádzajúcich dvadsiatich štyroch mesiacoch zastavené z dôvodu zániku trestnosti trestného činu.

Preštudovanie vyšetrovacieho spisu na Okresnom riaditeľstve Policajného zboru v Poprade, Odbore kriminálnej polície sa uskutočnilo dňa 30.01.2016. 

Vyššie uvedené skutočnosti vzťahujúce sa k úhrade dane z pridanej hodnoty XXXXX dňa 15.01.2016 za zdaňovacie obdobie 2. štvrťrok 2014 preukazujú splnenie hmotnoprávnych podmienok účinnej ľútosti s poukazom na ustanovenie § 86 ods. 1 písm. e), ods. 2 Trestného zákona a teda zániku trestnosti činu.

	Podľa § 215 ods.1 písm. h) Trestného poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak zanikla trestnosť činu.

	Vzhľadom k vyššie uvedenému bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 
Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. 

JUDr. Ján Škovránko 
prokurátor