OKRESNÁ PROKURATÚRA ŽILINA 
Moyzesova 20, 011 56 Žilina 1

Číslo: 1 Pv 864/15/5511	Žilina 22.02.2016 
EEČ: 2-43-55-2016

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obv. XXXXX 
Trestný čin:	Prečin Výtržníctvo podľa § 364 odsek 1 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov 
Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Žilina
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvineného:
1.	XXXXX
dátum narodenia: XXXXX
miesto narodenia: XXXXX 
trvalé bydlisko: XXXXX XXXXX
väzba: nie
ktorý je trestne stíhaný pre trestný čin:
- Prečin Výtržníctvo podľa § 364 odsek 1 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov 

na tom skutkovom základe, že:
dňa 10.01.2015 okolo 00.05 hod. XXXXX pollitrovým pohárom na pivo udrel do oblasti tváre XXXXX, nar. XXXXX, trvale bytom XXXXX XXXXX, pretože si robil žarty z jeho postavy, čím mu spôsobil viacero drobných rezných rán na tvári, ktoré si nevyžiadali lekárske ošetrenie.
 
Postupujem Okresnému úradu, Odboru všeobecnej vnútornej správy, XXXXX,
 
pretože výsledky vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom

Odôvodnenie:
Poverený príslušník Obvodného oddelenia PZ XXXXX vykonával vyšetrovanie v trestnej veci obv. XXXXX, trestne stíhaného pre prečin výtržníctva podľa § 364 ods. 1 písm. a) Tr. zákona, ktorého sa mal dopustiť na tom skutkovom základe, ktorý je uvedený vo výrokovej časti tohto uznesenia. 
Poverený príslušník po skončení vyšetrovania predložil na tunajšiu prokuratúru spisový materiál spolu s návrhom na konečné rozhodnutie. 
Preskúmaním predloženého spisového materiálu som dospela k záveru, že dokazovanie bolo vykonané v náležitom rozsahu a v súlade so zákonom, pričom výsledky vykonaného vyšetrovania odôvodňujú postup podľa § 214 ods. 1  Tr. poriadku. 
V rámci prípravného konania bol vypočutí obv. XXXXX,  svedkovia poškodení XXXXX a XXXXX, svedkovia XXXXX, XXXXX a XXXXX. Do spisu boli k osobe obv. XXXXX  zabezpečené správa o povesti, výpis z evidencie priestupkov a odpis registra trestov. 
XXXXX sa vo svojej výpovedi v prípravnom konaní priznal ku skutku, ktorý sa mu kladie za vinu, pričom uviedol, že  XXXXX mal voči jeho osobe narážky a neustále ho urážal. Ako mal v ruke pollitrový pohár z tenkého skla určený na pivo, tak sa s ním ohnal smerom po XXXXX a trafil ho do oblasti tváre nad líce vpravo. Svoje konanie oľutoval s tým, že v žiadnom prípade nechcel XXXXX ublížiť. 
Svedok poškodený XXXXX vo svojej výpovedi uviedol, že dňa 10.01.2015 bol v XXXXX spoločne s XXXXX, XXXXX, XXXXX a XXXXX. K predmetnému incidentu uviedol, že ho XXXXX udrel pohárom na pivo do tváre potom, ako sa zasmial z jeho postavy. Spôsobil mu tým viacero drobných poranení. Lekárske ošetrenie nevyhľadal a na druhý deň išiel  do práce. Zranenie mu nezanechalo žiadne trvalé následky, preto sa nepripojil s nárokom na náhradu škody k trestnému stíhaniu obvineného. 
Svedkovia XXXXX, XXXXX a XXXXX vypovedali v podstate zhodne ako svedok poškodený XXXXX a obv. XXXXX.
Svedok poškodený XXXXX, ktorý je majiteľom baru XXXXXj vo svojej výpovedi uviedol, že incident, ktorý sa stal nevidel. Nebola mu spôsobená žiadna škoda, pretože rozbitý pohár mu jeden z chalanov zaplatil pri platení účtu.
 XXXXX nemá  záznam v evidencii priestupkov. Z odpisu registra trestov vyplýva, že  bol doposiaľ  jedenkrát súdom trestaný v roku 2013 pre prečin ohrozenia pod vplyvom návykovej látky podľa § 289 ods. 1 Tr. zákona. Správou o povesti obce XXXXX je hodnotený kladne.
Podľa § 364 ods. 1 písm. a) Trestného zákona prečinu výtržníctva sa dopustí ten kto sa dopustí slovne alebo fyzicky, verejne alebo na mieste verejnosti prístupnom hrubej neslušnosti alebo výtržnosti tým, že napadne iného. 
Podľa § 10 ods. 2 Trestného zákona nejde o prečin, ak vzhľadom na spôsob vykonania činu a jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa je jeho závažnosť nepatrná.
Hrubá neslušnosť je úmyselné konanie závažnejšieho charakteru, ktoré je v rozpore so zásadami slušného správania v oblasti medziľudských vzťahov (napr. drsné nadávky, urážky skutkom...). Za hrubú neslušnosť sa považuje také konanie, ktoré závažným spôsobom porušuje morálne zásady buď v oblasti sexuálnej, alebo ktorá hrubým spôsobom útočí na česť a vážnosť občanov.
Výtržnosťou sa rozumie konanie, ktoré závažnejším spôsobom narúša verejný poriadok a pokoj. Na rozdiel od hrubej neslušnosti spravidla spočíva v násilnom konaní. Pod výtržnosť spadajú napadnutia, najmä fyzické napadnutia iných osôb, ničenie majetku, rušenie priebehu tanečnej zábavy, športového či kultúrneho podujatia, či zhromaždenia najmä takého charakteru, ktorý hrubo uráža, vzbudzuje obavy o bezpečnosť zdravia, majetku alebo výrazne znižuje vážnosť osoby alebo osôb.
Posúdenie, či sa jedná o prečin výtržníctva podľa § 364 Trestného zákona príp. o menej závažné protiprávne konanie (priestupok), resp. či pôjde vôbec o protiprávny čin, závisí od posúdenia okolností  a od použitia § 10 ods. 2 Trestného zákona, ktoré ustanovenie predstavuje materiálny znak, resp. materiálny korektív prečinu. Pokiaľ ide o ojedinelý skutok páchateľa a nie je sám o sebe naozaj podstatne závažný mal by byť skôr posúdený ako priestupok.  Ak však ide o opakovaný čin páchateľa, mal by byť skôr posúdený ako trestný čin, pretože opakovaným páchaním takého činu sa zvyšuje pravdepodobnosť páchateľovho ďalšieho pokračovania v tejto činnosti a z nej následné spôsobenie trestných činov proti životu a zdraviu alebo iných závažnejších trestných činov. Pri posudzovaní materiálneho znaku pri trestnom čine výtržníctva podľa § 364 Trestného zákona prihliadajúc na ustálenú judikatúru a súdnu prax, treba najmä zvážiť intenzitu, črty a priebeh útoku (slovné či iné nebezpečnejšie prejavy, fyzicky a tak), posúdiť okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný (na pracovisku, na ulici, v reštaurácii, na zhromaždení ľudí, doba dňa, počet páchateľov), zisťovať pohnútku konania (aroganciu voči ostatným ľuďom, vyprovokovanie), zhodnotiť následky a účinky (zranenie osôb, poškodenie vecí, morálnu ujmu osôb, stupeň vzbudeného pohoršenia), zhodnotiť osobu páchateľa (doterajší spôsob života, povahové vlastnosti, kriminálna minulosť). Každé fyzické napadnutie občana, i keď sa ho páchateľ dopustil verejne alebo na mieste verejnosti prístupnom, nemusí vždy napĺňať skutkovú podstatu trestného činu výtržníctva.
Vzhľadom k zhromaždeným dôkazom po ich vyhodnotení jednotlivo aj v ich súhrne som  dospela k záveru, že konanie obvineného XXXXX napĺňa po formálnej stránke všetky zákonné znaky skutkovej podstaty prečinu výtržníctva podľa § 364 Trestného zákona. V prípade, že sa koná o prečine zákon zároveň vyžaduje hodnotiť aj závažnosť činu a to vzhľadom na spôsob vykonania činu, jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku  páchateľa. K týmto kritériám je potrebné uviesť, že obv. XXXXX sa  skutku, ktorý je predmetnom trestného stíhania  dopustil potom, ako si poškodený XXXXX robil žarty  z jeho postavy, a práve táto skutočnosť ho podnietila k jeho neprimeranej reakcii. Túto skutočnosť potvrdili aj ostatní svedkovia, ktorí boli prítomní pri predmetom incidente. Poškodený XXXXX utrpel len drobné rezne rany na tvári, ktoré si nevyžiadali lekárske ošetrenie. XXXXX nebol doposiaľ priestupkovo riešený a má len jeden záznam v registri trestov pre trestný čin ohrozenia pod vplyvom návykovej látky. 
 Vychádzajúc z vyššie uvedených skutočnosti je nutné konštatovať, že konanie, ktorého sa mal obv. XXXXX dopustiť síce nie sú v súlade s dobrými mravmi, občianskym spolužitím a vymyká sa z rámca normálnej reakcie, avšak tiež ho nemožno automaticky posúdiť ako trestný čin.  Po posúdení kritérií určujúcich závažnosť činu, som tom toho názoru, že v danom konkrétnom prípade by  stupeň spoločenskej nebezpečnosti  nedosahoval zákonom požadovanú intenzitu tak, aby konanie obvineného bolo možné posúdiť ako trestný čin, avšak skutok by mohol byť príslušným Okresným úradom, Odborom všeobecnej vnútornej správy, XXXXX posúdený ako priestupok proti občianskemu spolunažívaniu podľa § 49 ods. 1 písm. d)  zákona č. 372/1990 Zb.  o priestupkoch v platnom znení. 
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku prokurátor alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní. 
Na základe citovaných zákonných ustanovení a zistených skutočností som rozhodla tak, ako je to uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať do 3 dní od jeho oznámenia prostredníctvom tunajšej prokuratúry  na Krajskú prokuratúru v Žiline. Sťažnosť má odkladný účinok.

JUDr. Mária Liptáková 
prokurátorka