OKRESNÁ PROKURATÚRA POPRAD 
Štefánikova 11, 058 01 Poprad 1

Číslo: 2 Pv 103/16/7706	Poprad 12.08.2016 
EEČ: 2-57-123-2016

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obv. XXXXX 
Trestný čin:	Prečin Neoprávnený zásah do práva k domu, bytu alebo k nebytovému priestoru podľa § 218 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov
Prečin Porušovanie domovej slobody podľa § 194 odsek 1, odsek 2 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov 
Rozhodol: 	prokurátor Okresnej prokuratúry Poprad
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvinenej:
1.	XXXXX
dátum narodenia: XXXXX
miesto narodenia: XXXXX 
rodné priezvisko: XXXXX
trvalé bydlisko: XXXXX, XXXXX XXXXX, XXXXX
väzba: nie
ktorá je trestne stíhaná pre trestný čin:
- Prečin Neoprávnený zásah do práva k domu, bytu alebo k nebytovému priestoru podľa § 218 odsek 1 Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov
- Prečin Porušovanie domovej slobody podľa § 194 odsek 1, odsek 2 písmeno a Trestného zákona číslo 300/2005 Zbierky zákonov v znení zákona číslo 1/2014 Zbierky zákonov 

na tom skutkovom základe, že:
v presne nezistenej dobe v mesiaci november 2015 v čase od 15.00 hod. do 17.00 hod. toho istého dňa, odstránila nezisteným spôsobom zámok vchodových dverí prístavby dvojizbového bytu nachádzajúceho sa nad garážou rodinného domu na ulici XXXXX číslo XXXXX v XXXXX, okres XXXXX, zapísaného na liste vlastníctva číslo XXXXX, v katastrálnom území XXXXX, v bezpodielovom spoluvlastníctve manželov XXXXX a obvinenej XXXXX, ktorý užíval na základe doposiaľ platnej nájomnej zmluvy uzatvorenej dňa 01. 04. 2014 so spoluvlastníkom nehnuteľnosti XXXXX, jeho brat XXXXX z XXXXX a následne neoprávnene vošla do vnútra a neoprávnene zotrvala v prenajatej nehnuteľnosti, pričom toho istého dňa dala demontovať 4 kusy krídiel okien, ktoré dala odniesť doposiaľ nestotožneným osobám na doposiaľ neznáme miesto, čím bráni oprávnenej osobe v riadnom užívaní bytu. 
Postupujem Okresnému úradu XXXXX, odbor vnútornej správy, 
lebo výsledky skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide  o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom. 

Odôvodnenie:
Uznesením vyšetrovateľa Okresného riaditeľstva PZ v XXXXX, Odbor kriminálnej polície, pod ČVS:ORP-XXXXX zo dňa XXXXX bolo začaté trestné stíhanie vo veci prečinu porušovania domovej slobody podľa § 194 ods. 1, ods. 2 písm. a/ Trestného zákona s poukazom na § 138 písm. e/ Trestného zákona na tom skutkovom základe, že doposiaľ neznámy páchateľ v presne nezistenej dobe od polovice mesiaca november 2015 v čase od 15.00 hod. do 17.00 hod. toho istého dňa, poškodil nezisteným spôsobom zámok vchodových dverí prístavby dvojizbového bytu nachádzajúceho sa nad garážou rodinného domu na ulici XXXXX číslo XXXXX v XXXXX, okres XXXXX, zapísaného na liste vlastníctva číslo XXXXX, v katastrálnom území XXXXX, v bezpodielovom spoluvlastníctve manželov XXXXX a obvinenej XXXXX, ktorý užíval na základe doposiaľ platnej nájomnej zmluvy uzatvorenej dňa 01. 04. 2014 so spoluvlastníkom nehnuteľnosti XXXXX, jeho brat XXXXX z XXXXX a následne neoprávnene vošiel do vnútra a neoprávnene zotrval v nehnuteľnosti. Následne vyšetrovateľ PZ uznesením zo dňa 02. 03. 2016 vzniesol za uvedený skutok v zmysle § 206 ods. 1 Trestného poriadku obvinenie XXXXX a zároveň v zmysle § 199 ods. 1 Trestného poriadku začal trestné stíhanie a podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol obvinenie XXXXX pre prečin neoprávneného zásahu do práva k domu, bytu alebo nebytovému priestoru podľa § 218 ods. 1 Trestného zákona na tom skutkovom základe, že v presne nezistenej dobe od polovice mesiaca november 2015 v čase od 15.00 hod. do 17.00 hod. toho istého dňa dala demontovať 4 kusy krídiel okien, ktoré dala odniesť doposiaľ nestotožneným osobám na doposiaľ neznáme miesto, čím bránila oprávnenej osobe v užívaní bytu.
 
V priebehu vyšetrovania bola vypočutá XXXXX, ktorá ku skutku vypovedala a vo svojej výpovedi uviedla, že sa cíti nevinná zo skutkov, ktoré sa jej kladú za vinu, pretože nikdy neporušila domovú slobodu tretej osobe, neodstránila akýmkoľvek spôsobom zámok na dverách v prístavbe jej rodinného domu a pokiaľ mala svoje kľúče, tak do tejto nehnuteľnosti riadne vchádzala. Pred zimou, podľa jej dlhodobého plánu, o ktorom vedel aj jej manžel, potrebovala dať opraviť okná na prístavbe, ktoré boli v dezolátnom stave. Ak by neboli opravené, tak po ďalšej zime by bola potrebná ich výmena, čo by bola oveľa vyššia investícia ako oprava samotná. Obvinená priznala, že sa dozvedela, že má v ich rodinnom dobe bývať jej švagor XXXXX, ale nebrala to do úvahy, pretože s ňou nikdy nejednal o žiadnej nájomnej zmluve, ktorá by mala byť platná, nikdy mu súhlas na bývanie nedala. Samotný švagor vedel o tom, že predmetné okná je nutné odobrať a dať do opravy. Potom sa však obvinenej vyhrážal s tým, že ona nemá právo vstupovať do prístavby a vymenil všetky zámky. Toto urobil bez jej vedomia  a súhlasu. Odvtedy nemá obvinená možnosť kontrolovať vlastný majetok a to ani pre prípad zabránenia vzniku akejkoľvek škody. Odvtedy v tejto nehnuteľnosti nebola. Okná, ktoré dala demontovať, nie sú ešte opravené, nakoľko na to nemá v súčasnosti dostatok finančných prostriedkov, keďže cena opravy prevýšila jej očakávania. Zároveň nemá prostriedky ani na to, aby ich dala založiť späť. Sama sa ich bála do prístavby vrátiť, keďže nemá od prístavby kľúče a tak by sa musela stretnúť so švagrom, ktorý na ňu podal trestné oznámenie.

Obvinená uviedla, že sa zo zápisu v katastri nehnuteľností dozvedela, že na ich dom je zriadené exekučné záložné právo z dôvodu dlhov jej manžela, ktoré vznikli pri jeho podnikateľskej činnosti a predstavujú sumu vo výške 450 000 €. Obvinená je tak vo veľmi zlej finančnej situácii, pretože jej plat učiteľky postačuje len na úhradu platieb za dom, v ktorom býva a prístavbu, v ktorej býva jej švagor a na zdravotné zabezpečenie jej imobilného syna XXXXX. Na doplatenie opravy demontovaných okien, preto v súčasnosti nezostávajú finančné prostriedky. Dodala, že nikdy nemala úmysel poškodiť práva jej švagra a netušila, že keď vo vlastnom dome urobí nejaké zmeny, môže sa dopustiť protiprávneho konania. Snažila sa len chrániť svoj majetok pred škodou.

Ďalej bol vypočutý svedok - poškodený XXXXX, ktorý k veci uviedol, že mu dňa 01. 02. 2014 jeho brat XXXXX prenajal dvojizbový byt nad samostatne stojacou garážou v rodinnom dome, ktorý vlastní s jeho manželkou XXXXX. Približne po jednom roku bývania ho začala bezdôvodne obviňovať, že žije v jej dome bez jej súhlasu a začala mu robiť schválnosti a to tak, že mu obmedzila vstup na pozemok, keď vymenila zámok na vstupnej bráne, vyháňala jeho návštevy, hrubo sa k nemu správala a znefunkčnila zámky na dverách do prenajatého bytu. Zmluvu o nájme vhodil obvinenej do poštovej schránky spolu so zmierovacím listom. Niekedy v novembri 2015 v čase o 15.00 hod. po návrate z práce zistil, že sa pravdepodobne niekto vlámal cez prechodové dvere z garáže do prenajatého bytu, pretože v tejto zámke chýbal kľúč, ktorý tam stále bol a na zemi boli piliny. Do bytu preto vošiel druhými dverami, pričom zistil, že chýbajú štyri kusy krídiel na troch oknách. Telefonoval preto bratovi XXXXX, či o tom niečo vie a následne išli za obvinenou, ktorá sa k tejto veci priznala a povedala poškodenému, že okná sú jej a že si ich môže vziať. Podľa zmluvy o nájme bytu, ktorú uzatvoril s bratom, nemá prenajímateľ právo a povolenie vstúpiť do prenajatej nehnuteľnosti. Spočiatku nechcel tento skutok oznámiť, avšak obvinená mu naďalej robila schválnosti a vyhlásila, že ho v ich nehnuteľnosti nechce. Demontážou okien mu nevznikla žiadna škoda, avšak nemôže byt plnohodnotne užívať, nemá denné svetlo, nemôže vetrať a do bytu mu fúka.

V prípravnom konaní ako svedok vypovedal XXXXX, manžel obvinenej, ktorý k veci uviedol, že na jar 2014 uzatvoril nájomnú zmluvu na užívanie dvojizbového bytu nachádzajúceho sa nad garážou rodinného domu, ktorý vlastní spolu s manželkou, s jeho bratom XXXXX, ktorý sa tam nasťahoval a žije tam. Zmluva je platná do 31. 08. 2016. Niekedy v novembri 2015 mu XXXXX telefonoval, že mu niekto vybral okná z rámov v prenajatom byte. Svedok sa prišiel na to pozrieť a keď videl, že okná skutočne chýbajú, išiel sa obvinenej spýtať kde sú, pričom mu ona povedala, že si okná zobrala, keďže sú jej. Dňa 28. 04. 2016 sa jej pýtal, kedy tieto okná vráti, na čo mu odpovedala, že ich dala do opravy.

Súčasťou spisového materiálu sú aj listinné dôkazy, preukazujúce spáchanie stíhaného skutku obvinenou, najmä zmluva o nájme bytu uzatvorená podľa § 663 a nasl. a § 685 a nasl. Občianskeho zákonníka zo dňa 01. 02. 2014, záznam o podaní vysvetlenia zo dňa 01. 02. 2016, ktorý je súčasťou priestupkového spisu vedeného Obvodným oddelením Policajného zboru v XXXXX pod Č. p.:ORPZ-XXXXX, List vlastníctva číslo XXXXX k predmetnej nehnuteľnosti, rozsudok Okresného súdu XXXXX č. k. XXXXX zo dňa XXXXX, dohoda o vyporiadaní bezpodielového spoluvlastníctva manželov za trvania manželstva zo dňa 02. 02. 2016, rozhodnutie Okresného úradu XXXXX, katastrálny odbor, č. k. XXXXX zo dňa XXXXX, výzva na vypratanie nehnuteľnosti, fotokópie priestupkových spisov č. XXXXX, č. XXXXX, č. XXXXX a č. XXXXX,  fotokópia spisového materiálu vedeného Okresným riaditeľstvom PZ v XXXXX ČVS: ORP-XXXXX, odborné vyjadrenie ku škode, charakteristiky, pracovný posudok, odpis z registra trestov obvinenej, v ktorom je vedený jeden záznam o odsúdení Okresným súdom XXXXX v roku 1992 za trestný čin podľa § 248 ods. 1, ods. 2 Trestného zákona účinného do 01.01.2006 a lustrum priestupkov, podľa ktorého má obvinená XXXXX 4 záznamy  o priestupkových konaniach s tým, že všetky boli skončené odložením. 

Vyšetrovateľ PZ po skončení skráteného vyšetrovania v tejto veci predložil spisový materiál s návrhom na postúpenie veci podľa § 214 ods. 1 Trestného poriadku. 

Po preštudovaní predloženého spisového materiálu a zhodnotení všetkých dôkazov, zabezpečených počas skráteného vyšetrovania, mám za to, že skutok, pre ktorý bolo začaté trestné stíhanie a vznesené obvinenie XXXXX, nie je trestným činom. 

Trestný zákon v ustanovení § 8 vymedzuje pojem trestného činu ako protiprávny čin, ktorého znaky sú uvedené v tomto zákone, ak tento zákon neustanovuje inak, pričom tieto znaky predstavujú formálnu podmienku, resp. stránku trestného činu. XXXXX zákon v § 9 rozlišuje medzi prečinom a zločinom. 

Zákonnými znakmi každej skutkovej podstaty trestného činu (bez ohľadu na to, či ide o prečin alebo zločin) sú štyri znaky, určujúce subjekt, subjektívnu stránku, objekt a objektívnu stránku a ak sa má teda v konkrétnom prípade konať o trestnom čine, musia teda byť súčasne naplnené všetky tieto v zákone uvedené znaky skutkovej podstaty konkrétneho trestného činu. 

Prečinu porušovanie domovej slobody podľa § 194 ods. 1 Trestného zákona sa dopustí ten, kto neoprávnene vnikne do obydlia iného alebo tam neoprávnene zotrvá.

Podľa § 194 ods. 2 písm. a) Trestného zákona odňatím slobody na jeden rok až päť rokov sa páchateľ potrestá, ak spácha čin uvedený v § 194 ods. 1 Trestného zákona závažnejším spôsobom konania.

Prečinu neoprávnený zásah do práva k domu, bytu alebo k nebytovému priestoru podľa § 218 ods. 1 Trestného zákona sa dopustí ten, kto protiprávne obsadí alebo užíva dom alebo byt iného alebo kto oprávnenej osobe v užívaní domu alebo bytu neoprávnene bráni.

Podľa § 10 ods. 2 Trestného zákona nejde o prečin, ak vzhľadom na spôsob vykonania činu a jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútku páchateľa je jeho závažnosť nepatrná.

Z vyššie uvedeného vyplýva, že pri prečine je potrebné skúmať aj závažnosť trestného činu, ktorá je jeho materiálnou stránkou. Aby sa teda v konkrétnom prípade jednalo o prečin, je potrebné, aby boli súčasne naplnené formálna a materiálna stránka toho – ktorého prečinu, uvedeného v osobitnej časti Trestného zákona. 

Závažnosť je zadefinovaná ako taxatívny výpočet okolností potrebných na posúdenie prečinu (§ 10 ods. 2 Trestného zákona). 

Vychádzajúc z vyššie uvedených ustanovení Trestného zákona po vyhodnotení všetkých dôkazov a osoby obvinenej zo spáchania stíhaného skutku, som dospel k záveru, že síce konaním XXXXX boli naplnené obligatórne znaky skutkovej podstaty prečinu porušovania domovej slobody podľa § 194 ods. 1, ods. 2 písm. a/ Trestného zákona a prečinu neoprávnený zásah do práva k domu, bytu alebo nebytovému priestoru podľa § 218 ods. 1 Trestného zákona, teda je naplnená formálna  stránka týchto prečinov, ale po vyhodnotení okolností taxatívne vypočítaných v § 10 ods. 2 Trestného zákona mám za to, že stupeň závažnosti tohto činu je nepatrný, teda chýba naplnenie materiálnej stránky prečinu.

Poukazujem najmä na mieru zavinenia a pohnútku obvinenej, ako aj okolnosti, za ktorých bol skutok spáchaný, pričom je zrejmé, že obvinená nemala záujem zasiahnuť do práv poškodeného, keďže mala za to, že disponuje právom nakladať s nehnuteľnosťou, ktorá je aj v jej vlastníctve, bez obmedzení, pričom sa snažila svoju vec zhodnotiť resp. zabrániť, aby došlo k jej závažnejšiemu poškodeniu. Okrem toho je zrejmé, že medzi obvinenou a poškodeným došlo ku viacerým vzájomným nedorozumeniam týkajúcim sa užívania predmetného bytu, keďže uzatvorenie naň sa vzťahujúcej nájomnej zmluvy, nebolo spoločným rozhodnutím spoluvlastníkov, pričom obvinená sa o ňom dozvedala až s relatívne dlhším časovým odstupom. Je tiež potrebné vziať do úvahy, že konaním obvinenej došlo len k čiastočnému obmedzeniu v užívaní prenajatej nehnuteľnosti, pričom uvedenie do pôvodného stavu neviazne výlučne na obvinenej, ale je dané celkovo nepriaznivou finančnou situáciou manželov - spoluvlastníkov. 

Zo spisového materiálu vyplýva, že u obvinenej XXXXX ide v podstate o bezúhonnú osobu, zamestnávateľom kladne hodnotenú učiteľku základnej školy s materskou školou, ktorej jediný záznam v odpise z registra trestov je z roku 1992, pričom priestupkovo postihovaná nebola. 

Podľa § 214 ods. 1 Trestného poriadku prokurátor postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom. 

Z obsahu predloženého vyšetrovacieho spisu vyplýva, že v konaní obvinenej XXXXX ide o ojedinelé porušenie zákona, pričom vzhľadom na jej pohnútku a mieru zavinenia tohto porušenia konštatujem, že vzhľadom na ustanovenie § 10 ods. 2 Trestného zákona nejde o spáchanie prečinu porušovania domovej slobody podľa § 194 ods. 1, ods. 2 písm. a/ Trestného zákona a prečinu neoprávnený zásah do práva k domu, bytu alebo nebytovému priestoru podľa § 218 ods. 1 Trestného zákona.

	Jej konanie však môže byť posúdené ako priestupok v zmysle príslušných ustanovení Zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších zmien a doplnkov, pričom príslušným na takéto rozhodnutie je Okresný úrad XXXXX, odbor všeobecnej vnútornej správy.

	Preto bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je to uvedené vo výroku tohto uznesenia a vec odovzdať tomuto úradu na ďalšie konanie.  
Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.) 

JUDr. Lukáš Horváth 
prokurátor