Last saved by: Dzurendová Eva

OKRESNÁ PROKURATÚRA POPRAD 
Štefánikova 11, 058 01 Poprad 1

Číslo: 2 Pv 55/16/7706-1	Poprad 24.10.2016 
EEČ: 2-57-164-2016

U Z N E S E N I E

Trestná vec:	obv. XXXXX 
Trestný čin:	Prečin Porušovanie domovej slobody podľa § 194 odsek 1, odsek 2 písmeno a Trestného zákona 
Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Poprad
Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postupujem vec trestného stíhania obvineného:
1.	XXXXX
dátum narodenia: XXXXX
miesto narodenia: XXXXX 
trvalé bydlisko: XXXXX 2756/32, XXXXX XXXXX, Slovensko
väzba: nie
ktorý je trestne stíhaný pre trestný čin:
- Prečin Porušovanie domovej slobody podľa § 194 odsek 1, odsek 2 písmeno a Trestného zákona 

na tom skutkovom základe, že:
dňa 16.1.2016 v čase okolo 00:10 hodine v XXXXX, okr. XXXXX, na Ulici XXXXX, v ubytovni spoločnosti XXXXX, a.s. na treťom poschodí, po tom, ako obvineného XXXXX opakovane upozornil poškodený XXXXX, toho obvinený pod vplyvom alkoholu fyzicky napadol v miestnosti spoločných sociálnych zariadení ubytovne tak, že začal poškodeného udierať päsťami do oblasti hlavy, následkom čoho poškodený XXXXX spadol na zem, kde ho obvinený opäť bil do oblasti hlavy, po postavení sa zo zeme odišiel poškodený XXXXX do svojho bytu, po vojdení do bytu chcel uzamknúť vchodové dvere, čo sa mu však nepodarilo, nakoľko za ním išiel obvinený XXXXX, ktorý do dverí opakovane kopal nohou, čím ich poškodil a silou pretlačil a otvoril ich napriek tomu, že z vnútornej strany sa ich snažil zatvoriť a uzamknúť poškodený XXXXX, takto sa dostal do bytu poškodeného, ktorý pred ním ušiel cez miestnosti kuchyne a detskej izby do miestnosti spálne, kde ho obvinený XXXXX nasledoval, XXXXX sa následne z miestnosti spálne druhými vchodovými dverami dostal na spoločnú chodbu a vošiel do miestnosti spoločných sociálnych zariadení, kde ho obvinený dobehol a znova ho fyzicky napadol, udieral ho päsťami do oblasti hlavy, načo poškodený spadol na zem, následne obvinený fyzicky napadol XXXXX, ktorá prišla pomôcť manželovi, ktorú udrel zovretou päsťou do tváre na čo spadla na zem, po čom spolu s manželom XXXXX odišli do svojho bytu, čím svojím konaním spôsobil poškodenému XXXXX pomliaždenie a odreninu kože  čela vľavo a ušnice vpravo, pomliaždenie hrudníka vpravo a pomliaždenie ramena vľavo s obmedzením na obvyklom spôsobe života spočívajúcom v bolestiach hlavy a hrude po dobu sedem dní a škodu na zariadení pre spoločnosť XXXXX, a. s., XXXXX, XXXXX, vo výške 110,89 Eur, ktorú uhradil. 
Postupujem Okresnému úradu XXXXX, odboru všeobecnej vnútornej správy 
pretože výsledky vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom 

Odôvodnenie:
Dňa 16.1.2016 podal na Obvodnom oddelení PZ v XXXXX ozn. XXXXX trestné oznámenie, v ktorom popísal skutočnosti o možnom spáchaní trestného činu, ktorého sa mal dopustiť pod. XXXXX.

Vyšetrovateľ PZ, Okresného riaditeľstva PZ v XXXXX, Odboru kriminálnej polície, uznesením pod ČVS:ORP-50/1-VYS-PP-2016 zo dňa 16.1.2016 podľa § 199 ods. 1 Trestného poriadku začal trestné stíhanie a súčasne podľa § 206 ods. 1 Trestného poriadku vzniesol XXXXX obvinenie pre podozrenie zo spáchania prečinu porušovania domovej slobody podľa § 194 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona s poukazom na ust. § 138 písm. d) Tr. zák., na tom skutkovom základe, že dňa 16. 01. 2016 v čase okolo 00:10 h v XXXXX - XXXXX, na ul. XXXXX č. XXXXX, v ubytovni spoločnosti XXXXX, a. s. na treťom poschodí, po tom, ako ho opakovane upozornil na rušenie nočného kľudu XXXXX, tohto obvinený pod vplyvom alkoholu fyzicky napadol v miestnosti spoločných sociálnych zariadení ubytovne tak, že ho začal udierať päsťami do oblasti hlavy, následkom čoho XXXXX spadol na zem, kde ho obvinený opäť bil do oblasti hlavy, po postavení sa zo zeme odišiel XXXXX do svojho bytu, po vojdení do bytu chcel uzamknúť vchodové dvere, čo sa mu však nepodarilo, nakoľko za ním išiel obvinený XXXXX, ktorý do týchto dverí opakovane kopal nohou, čím ich poškodil v spodnej časti a silou pretlačil dvere a otvoril ich aj napriek tomu, že z vnútornej strany sa ich snažil zatvoriť a uzamknúť XXXXX, takto sa dostal do bytu XXXXX, ktorý pred ním ušiel cez miestnosť kuchyne a detskej izby do miestnosti spálne, kde ho obvinený XXXXX nasledoval a na miestnosti spálne úderom päsťou poškodil dvere, XXXXX sa následne z miestnosti spálne druhými vchodovými dverami dostal na spoločnú chodbu a vošiel do miestnosti spoločných sociálnych zariadení, kde ho obvinený dobehol a znova ho fyzicky napadol, udieral ho päsťami do oblasti hlavy, na čo poškodený spadol na zem, následne obvinený fyzicky napadol aj XXXXX, ktorá prišla na pomoc manželovi, ktorú udrel zovretou päsťou do tváre na čo spadla na zem, po čom spolu s manželom XXXXX odišli do svojho bytu, odkiaľ zavolali hliadku polície, pričom týmto konaním obvinený spôsobil XXXXX podľa lekárskej správy zranenia pomliaždenie v oblasti čela vľavo, pomliaždenie ucha vpravo so zhoršením sluchu, pomliaždenie v oblasti hrudného koša, bodnú ranu v oblasti ruky vľavo, pomliaždenie v oblasti ramena vpravo s predpokladanou dobou liečenia do 6 dní a poškodením zariadenia škodu vo výške cca. 100,-€.

Po skončení skráteného vyšetrovania vyšetrovateľ PZ predložil na Okresnú prokuratúru XXXXX spisový materiál s návrhom na podanie obžaloby. Po preskúmaní predloženého spisového materiálu som sa s návrhom vyšetrovateľa PZ nestotožnila a na rozdiel od tohto som dospela k záveru, že sú splnené všetky zákonné podmienky na postúpenie veci na prejednanie priestupku. 
V rámci skráteného vyšetrovania bol zistený nasledovný skutkový stav.
Obvinený XXXXX dňa 16.1.2016 vypovedal, že súhlasí s tým, čo je napísané v uznesení, teda, že skutok sa stal tak, ako je to popísané. Svoje konanie oľutoval, bol pod vplyvom alkoholu, mrzí ho, čo sa stalo. Uviedol, že s poškodeným nemal doposiaľ žiadne konflikty a je ochotný spôsobenú škodu nahradiť.
XXXXX ešte v procesnom postavení zadržaného – podozrivého, dňa 15.1.2016 vypovedal, že dňa 15.1.2016 prišiel domov neskoro večer, predtým bol na návšteve u kamaráta, kde požíval alkoholické nápoje, vypil asi 10 štamperlíkov borovičky. Domov prišiel spolu s kamarátom XXXXX a jeho manželkou XXXXX a ešte s XXXXX, ktorý taktieź požívali alkoholické nápoje. Býva na izbe na ubytovne na ul. XXXXX č. XXXXX, XXXXX – XXXXX. Uviedol, že po nejakom čase mu na dvere izby zaklopal poškodený XXXXX, ktorý je jeho sused a povedal mu, aby boli tichšie a aby jeho kamarát nechodil na jeho WC v spoločných zariadeniach a odišiel. Uviedol, že potom šiel s kamarátom XXXXX na umyvárku, aby mu ukázal, kde má chodiť na WC. Ženy ostali na izbe. Po vykonaním potreby jeho kamarát odišiel ma izbu a on ostal v umyvárke, kde prišiel XXXXX. Uviedol, že si nepamätá, čo mu vtedy poškodený povedal, ale ho štopol a zdá sa mu, že XXXXX spadol na zem. XXXXX vstal zo zeme a šiel na chodbu, nasledoval ho a videl, že na chodbu vyšla XXXXX žena XXXXX. Ona niečo v zlosti zakričala, nepamätá si už čo, preto jej dal v zlosti facku. Nepamätá si, či spadla na zem, uviedol, že XXXXX začal niečo kričať, nepamätá si čo a začal utekať do svojho bytu. Uviedol, že utekal za ním, ale keďže boli dvere zavreté, tak v zlosti do nich kopol. Vie, že urobil do nich dieru. Uviedol, že nevie, kde sa v tom čase nachádzala XXXXX žena, či bola v byte alebo na chodbe, ale po kopnutí do dverí odišiel na svoju izbu, tam sa s kamarátmi rozlúčil a oni odišli domov a on ostal v izbe. Uviedol, že si nepamätá, či XXXXX napadol aj inak a to údermi alebo kopnutím.
Poškodený XXXXX vypovedal, že dňa 15.1.2016 prišiel do jeho prenajatého bytu na ubytovni, na XXXXX č. XXXXX, z poobedňajšej smeny, krátko po 22. hod. Po príchode jeho deti už spali a jeho manželka XXXXX driemala. Osprchoval sa a pozeral TV. Medzi 23.00 a 23.30 hod. započul na chodbe krik. Počul, že to je jeho sused XXXXX, aj napriek tomu, že na chodbu nevyšiel, avšak počul aj iné hlasy, ale nevedel kto to bol. Tieto hlasy ostali v miestnosti spoločných sociálnych zariadení, ktoré sa nachádzajú oproti poškodeného izbe. Tento krik mu začal budiť dvojročného syna, tak poškodený XXXXX vyšiel na chodbu a následne na WC, kde videl obvineného XXXXX s dvomi ženami. Jednu ženu nepoznal a druhú poznal z videnia, volá sa pravdepodobne XXXXX. Poškodený povedal obvinenému, aby boli tichšie, že je už neskoro. Všetci mu prisľúbili , že budú tichšie. Následne sa rozšili a poškodený sa vrátil do svojho bytu a bolo ticho. Po krátkej chvíli išiel poškodený na WC, kde sa stretol s nejakým pánom, ktorého nepoznal, ale myslel si, že je na návšteve u obvineného XXXXX. Poškodený povedal tomuto pánovi, ktorého nepozná, aby nechodil na jeho WC, ale na susedove, ktoré patrí obvinenému XXXXX. Tento pán to nevedel a ospravedlnil sa mu. Následne sa opäť vrátil do svojho bytu a chcel ísť už spať. Krátko po polnoci započul krik a buchot zo sociálnych zariadení, preto vyšiel na chodbu a chcel ísť na WC. Dvere boli zamknuté a po chvíli ich niekto odomkol, po otvorení dverí v miestnosti sociálnych zariadení videl obvineného a tú pani, ktorú pozná z videnia a myslí si, že sa volá XXXXX. Opäť ich upozornil, že mu spia deti, aby boli tichšie, na čo tá žena začala niečo vykrikovať, niečo v tom zmysle, aby sa do nich nestaral a následne ho obvinený fyzicky napadol, tak, že ho začal udietať päsťami do oblasti tváre. uviedol, že tvár si chránil rukami. Chcel ujsť a rozbehol sa k dverám svojej izby. Ako vošiel do izby, dvere zatvoril ale nestihol ich uzamknúť, obvinený išiel hneď za ním a začal búchať alebo kopať do dverí, stlačil kľučku a  a nasilu tlačil do dverí tak, že ich neudržal a dvere sa otvoril. Uviedol, že sa zľakol a  prebehol z kuchyne do spálne cez detskú izbu, pričom obvinený utekal za ním. V spálni sa nachádzajú ďalšie dvere, ktoré vedú na chodbu a tými vybehol na chodbu a išiel na WC. Uviedol, že nevidel, či obvinený za ním bežal cez izby, ale neskôr zistil, že obvinený poškodil úderom päsťou ďalšie dvere, ktoré vedú z detskej izby do spálne, teda z toho vyplýva, že obvinený musel byť v týchto izbách. Keď dobehol na WC, tak hneď za ním dobehol aj obvinený, ktorý ho opäť začal napádať údermi päsťou, pričom po jednom z úderov spadol na zem, kde ho obvinený ďalej napádal. Nevidel, či ho obvinený kopal, pretože sa bránil. Následne z bytu vyšla jeho manželka XXXXX, ktorá kričala na obvineného, aby ho prestal v biť, na čo obvinený prestal a udrel jeho manželku, ktorá po údere spadla na zem. Následne obaja vstali zo zeme a išli do ich bytu, kde sa zamkli a jeho manželka zavolala políciu. Uviedol, že obvinený sa mu nijakým spôsobom nevyhrážal, nemal v ruke žiaden predmet, ktorým by mu spôsobil zranenia. Ďalej sa poškodený vyjadril ku zraneniam a ich ošetrení. Uviedol, že utrpel pomliaždenie v oblasti čela vľavo, pomliaždenie ucha vpravo so zhoršením sluchu, pomliaždenie v oblasti hrudného koša, bodnú ranu v oblasti ruky vľavo, pomliaždenie v oblasti ramena, s predpokladanou dobou liečenia 6 dní. Uviedol, že nevie, ako mu bola spôsobená bodná rana, jej vznik neregistroval, upozornila ho na to až jeho manželka. Uviedol, že toto konanie obvineného si nevie vysvetliť, nemal s ním nikdy problém, nenavštevovali sa, občas k nemu šli jeho deti, mali normálny vzťah. Nevie o tom, že by mal obvinený na ubytovni s niekým konflikty
Poškodená XXXXX vypovedala, že spolu s manželom a troma maloletými deťmi bývajú v ubytovni spoločnosti Tatramat na ul. XXXXX č. XXXXX v XXXXX – XXXXX. Dňa 15.1.2016 prišiel jej manžel XXXXX okolo 22:00 hod. z roboty do prenajatého bytu. Po jeho príchode deti už spali a ona leźala v posteli. Manžel si zapol TV a ona sa prebudila sa okolo 23:15 h, presne nevedela uviesť na hluk, krik, smiech, ktorý prichádzal z chodby. Z hluku spoznala hlas ich suseda XXXXX. Manželovi povedala, aby ich šiel upozorniť, aby sa utíšili, pretože sa začali deti budiť. Manžel vyšiel vonku na chodbu a cez dvere počula, ako jej tie osoby upozornil, aby boli tichšie. Za dverami počula, ako obvinený XXXXX povedal, že dobre a dodal k tomu, že keď on spí tak na neho nikto neberie ohľad. Po manželovom návrate do bytu bol nejakú chvíľu kľud, potom sa znova začali ozývať hlasy a krik, následne na čo znova jej manžel vyšiel na chodbu, aby tieto osoby upozornil. Uviedla, že v tom čase bola v byte a nevedela uviesť, či jej manžel bol na chodbe jedenkrát, alebo viackrát. Pri jednom z upozornení započula, ako jej manžel osoby upozornil, aby chodili na susedove WC a nie na ich. Počas toho, ako bol jej manžel na chodbe, započula krik, vyšla na chodbu a následne videla, ako obvinený fyzicky napadál jej manžela, ktorý ležal na zemi. Vedľa stála pani XXXXX, ktorú pozná z roboty. Následne povedala obvinenému, aby prestal kopať jej manžela, na čo ju XXXXX udrel päsťou do pravého líca, následkom čoho spadla na zem. Jej manžel jej následne pomohol vstať a potom zo sociálnych zariadení išli do ich bytu. Manžel chcel zatvoriť dvere a zamknúť ich, to sa mu však nepodarilo, nakoľko obvinený kopal do dverí a pretlačil ich do vnútra a tým pádom vošiel do ich bytu. Uviedla, že išla k posteli, kde spali ich deti a jej manžel sa snažil ujsť cez byt pred obvineným. Obvinený vošiel do ich kuchyne a jej manžel prebehol pred ním do spálne cez detskú izbu a následne cez dvere, ktoré vedú zo spálne na spoločnú chodbu. Obvinený utekal za jej manželom a ona ostala s deťmi, ktoré plakali, čo sa dialo ďalej medzi jej manželom a obvineným uviesť nevedela, pretože počula krik, ale nevidela ich. Potom zavolala políciu. Uviedla, že jej manžel sa následne po chvíľke vrátil do ich bytu a zamkol dvere. Keďže volala políciu, tak išla neskôr otvoriť dvere na prízemí. Ako išla z tretieho poschodia, tak počula, ako z izby XXXXX vychádzajú ľudia. Videla vychádzať z budovy 2 ženy a 1 muža. Muža spoznala, bol to manžel pani XXXXX. Neskôr počula kričať na ich poschodí obvineného, ale nevedela rozoznať, čo hovoril. O chvíľku prišli policajti, tak sa situácia upokojila. Uviedla, že počas incidentu bola udretá jedenkrát, nemala také zranenia, aby si to vyžadovalo lekárske ošetrenie. Jej manžel mal poranenia a museli mu aj zašiť ruku. Na bodné poranenie upozornila manžela až ona, ale nevie, ako k zraneniu došlo. Uviedla, že taktiež boli poškodené vchodové dvere, ktoré poškodil obvinený kopnutím a také isté poškodenie, ale pravdepodobne rukou urobil obvinený na dverách smerujúcich z detskej izby do spálne. Toto poškodenie musel urobiť ako naháňal jej muža po byte, avšak ona to nevidela, pretože bola pri deťoch. Iné poškodenie im v byte nevzniklo. Uviedla, že bola v šoku, stalo sa to rýchlo, preto si nie je istá, či k jej napadnutiu došlo potom alebo predtým, ako obvinený prešiel cez ich byt. Uviedla, že v minulosti s obvineným nemala žiadne konflikty a nevie ani, že by mal obvinený nejaké konflikty s inými ľuďmi z ubytovne.

V rámci konfrontácie poškodený zotrval na svojej výpovedi a uviedol, že potom, ako bol napadnutý obvineným z miestnosti WC, utekal s manželkou do bytu, kde sa chceli schovať, po vojdení do bytu chcel poškodený zatvoriť vchodové dvere a chcel ich aj zamknúť, ale nestihol ani poriadne zatvoriť dvere, keďže z vonkajšej strany do nich kopal, tlačil a búchal obvinený. Následne sa dvere obvinenému podarilo pretlačiť, nakoniec ich otvoril a vošiel do bytu, on potom prebehol cez kuchyňu a detskú izbu do spálne, chcel zavrieť dvere do spálne, ale nepodarilo sa mu ani chytiť kľučku, keďže obvinený ho nasledoval. Bál sa, že ho zasa chce obvinený napadnúť a preto sa rozhodol, že cez dvere zo spálne vybehne na chodbu. Keďže bola tma, tak obvineného nevidel, ale započul ranu, podľa neho v tom čase obvinený rozbil dvere medzi detskou izbou a spálňou. Poškodený nevedel uviesť, ktorými dverami obvinený vyšiel z jeho bytu, pretože sa už nachádzal na WC, kde už obvinený neprišiel, lebo vtedy už prichádzali policajti. Až po príchode policajtov si poškodený všimol, že vchodové dvere sú rozbité a aj dvere medzi spálňou a detskou izbou. V rámci konfrontácie obvinený uviedol, že potom ako mal konflikt na WC s poškodeným, poškodený utekal do svojho bytu a on ho nasledoval, pretože bol nahnevaný. Ešte predtým ako prišiel k dverám, tak poškodený dvere zatvoril a počul ešte aj to, ako ich poškodený zamkol. Obvinený sa priznáva, že dvere mohol poškodiť svojou zotrvačnosťou, nebúchal však na ne, dvere zostali zamknuté a do bytu nevošiel a žiadne iné dvere on nepoškodil. Ďalej obvinený uvádza, že uhradil oboje dverí z dôvodu, aby na ubytovacom nemal žiadne problémy na ubytovni, ale poškodil len vonkajšie dvere, nie tie, ktoré sú v ich byte. Poškodený v rámci konfrontácie ďalej uviedol, že v byte bola tma a za sebou videl bežať nejakú postavu, ale v tme nerozoznal, kto to bol, ale keďže mal predtým konflikt s obvineným predpokladal, že to bol on. Taktiež uviedol, že s manželkou konflikty mali, ale tieto boli pred prerábaním bytu a odvtedy žijú usporiadaný život.

V rámci konfrontácie medzi pošk. XXXXX a obvineným, obvinený zotrval na svojej výpovedi, poškodená uviedla, že jej manžel XXXXX mal s obvineným na WC konflikt, neskôr išla na WC a potom spolu s manželom chceli vojsť do bytu a obvinený šiel za nimi. Ona vošla do bytu prvá a volala políciu pevnou linkou. Uviedla, že jej manžel vošiel do bytu za ňou a vie, že jej manžel držal dvere, ale nevie uviesť či ich zamkol. Ona prešla cez detskú izbu do spálne, kde spal jej malý syn, odtiaľ potom prešla cez miestnosť spálne cez druhé vchodové dvere na chodbu. Keď vyšla na chodbu už obvineného nevidela pred ich dverami, ale uviedla, že dvere boli otvorené. Následne išla na WC a potom si nepamätá, čo robila, ale videla, že obvinený bil jej manžela. Rozbitie dverí zaregistrovala, až keď sa všetko upokojilo. Na uvedené obvinený uviedol, že to nie je pravda, čo povedala XXXXX, pretože hneď po konflikte na WC išli do ich bytu a následne on počul, ako niekto z nich dvoch zamkol dvere. Pripúšťa, že mohol poškodiť vchodové dvere, ale dvere neotvoril a do ich bytu nevošiel. Uviedol, že od kedy manželia XXXXX vošli do bytu, tak z bytu nevyšli a on potom išiel na svoju izbu, kde zostal až do príchodu polície. Poškodená ďalej vo vzťahu k rozporu v jej výpovedi uviedla, že nevie, prečo uvádzala, že ona za manželom nevyšla dverami von, ale šla k deťom, uviedla, že možno si to dobre nepamätá.

XXXXX vypovedala, že bola spoločne s manželom XXXXX, švagrinou XXXXX a známym XXXXX na oslave v XXXXX dňa 15.01.2016. Po oslave sa ešte zastavili u známeho XXXXX na ubytovni, kde býva. Po príchode na ubytovňu šla spolu s XXXXX na spoločné umývarky, kde si umyli ruky a pritom žiaden hluk nerobili. Jej manžel XXXXX išiel s XXXXX na izbu. Po chvíľke na umývarky prišiel XXXXX, ktorého pozná z roboty. Ten im povedal, aby nerobili hluk, pretože mu spia deti. Zobrali to na vedomie a následne odišli obe na izbu XXXXX. Následne na izbe si otvorili ešte víno, ale oni dve už nepili. Po chvíli išiel XXXXX a XXXXX na WC a oni ostali na izbe. Keď sa vrátili, tak XXXXX  povedal, že na WC prišiel XXXXX a hovoril im, aby nechodili na jeho WC. Nevedela uviesť, že by došlo k nejakému konfliktu medzi chlapmi. Chceli už ísť domov, ale potrebovala ísť na WC a tak popýtala XXXXX, aby išiel s ňou a ukázal jej do ktorého WC môže ísť. Zatvorila sa do kabínky a XXXXX ju čakal v umývarke. Keď vyšla z kabínky, tak videla, že okrem XXXXX je v miestnosti aj XXXXX. Uviedla, že mali medzi sebou výmenu názorov, asi preto, že jej manžel bol na jeho WC a snažila sa ich nevšímať pri umývaní rúk. Po umytí rúk vyšla z umývarky na chodbu a chceli ísť do izby XXXXX, predpokladala, že XXXXX ju nasleduje. Na chodbe videla otvorené dvere do Kriakoveho bytu a vo dverách stála jeho manželka. XXXXX jej povedala, aby boli tichšie, že jej deti spia. Ona jej povedala, že nič nerobia a že sa chystajú domov. Následne sa otočila a XXXXX za ňou nebol, tak sa vrátila na umývarku, kde cez dvere videla, že XXXXX leží na chrbte na zemi a od neho asi pol metra stál XXXXX. Zobrala XXXXX na chodbu a hovorila mu, aby nerobil sprostosti. XXXXX ešte povedal XXXXX, že toto nemal robiť a zakričal, aby jeho žena volala políciu. Z umývarky XXXXX chcel prebehnúť do svojho bytu, ale musel ísť okolo XXXXX a ako prebiehal XXXXX, tak asi do neho strčil a následne XXXXX sa snažil útočiť na XXXXX. Chytila XXXXX za tričko a chcela mu zabrániť v tom, aby zaútočil na XXXXX. Následne videla, ako XXXXX vošiel do svojho bytu a zatvoril dvere a preto pustila XXXXX. XXXXX sa rozbehol a zastavili ho až dvere, nemyslí si, že by ich XXXXX chcel otvoriť, lebo bol rukami opretý o dvere vo vrchnej časti. Potom odprevadila XXXXX do jeho izby a po chvíľke odišli domov. XXXXX si zamkol izbu a chcel ísť spať. Uviedla, že priamo nevidela, čo sa medzi obvineným XXXXX a poškodeným XXXXX stalo, pretože tam priamo nebola. Nevidela, aby obvinený XXXXX fyzicky napádal poškodeného XXXXX a nevšimla si žiadnu krk ani, aby bol XXXXX nejako zranený. Uviedla, že nevidela, aby obvinený XXXXX mal v ruke nejaký predmet, podľa jej tvrdenia mal prázdne ruky. Nevidela, ani to, že by XXXXX nejakým spôsobom zaútočil na XXXXX, ale XXXXX jej povedal, že ju asi sotil. Poškodenie svedkyňa nevidela a ani nevidela, že by obvinený XXXXX vošiel do bytu XXXXX.

XXXXX vypovedal, že v nočnej dobe dňa 16.01.2016 bol spolu s XXXXX, jeho ženou a jeho sestrou XXXXX v XXXXX na oslave. Potom sa presunuli taxíkom do XXXXX, kde po vystúpení ich volal ich známy obvinený XXXXX k nemu na izbu na ubytovňu, lebo dostal novú izbu. Súhlasili s tým, uviedol, že počas celého večera konzumovali alkohol, ale nikto z nich nebol opitý, všetky udalosti si pamätá. Po príchode na poschodie, kde XXXXX má izbu, išli osoby do izby. Následne XXXXX a XXXXX chceli ísť na umúvarku. Počas cesty po chodbe nikoho nestretli. Spolu s obvineným XXXXX išli na izbu, po chvíľke sa obidve menované ženy vrátili a hovorili, že ich na WC bol napomenúť XXXXX, aby boli tichšie, že je neskoro a jemu doma spia deti. Uvádza, že v tom čase nerobili žiaden hluk, alebo niečo podobné a po chvíli aj on išiel na WC spolu s XXXXX, kde vošiel do jednej z dvoch kabínok, keď vyšiel z kabínky bol tam už XXXXX, ktorý mu hovoril, aby nepoužíval jeho WC, následne sa mu ospravedlnil, že nevedel, že to je WC, ktoré mu patrí. XXXXX povedal XXXXX, aby to nechali tak a vrátili sa na izbu. XXXXX a ním vtedy nedošlo k žiadnemu fyzickému napadnutiu. Vrátili sa na izbu a po určitom čase chcela ísť na WC aj jeho žena, ktorá išla na WC spolu s XXXXX . Asi po 10 minútach sa vrátili na izbu a XXXXX bol nahnevaný a mal natiahnuté tričko. Následne sa obvineného spýtal, čo sa stalo medzi ním a susedom XXXXX a ten uviedol, že sa pochytili. Po chvíli XXXXX povedal, že si pôjde ľahnúť a tak odišli a po ceste vonku z ubytovne nikoho nestretli. 

XXXXX vypovedala, že v nočnej dobe dňa 16.1.2016 sa vracala z oslavy spolu s jej bratom XXXXX, jeho manželkou XXXXX a známym XXXXX. Po príchode do XXXXX ich ešte pozval XXXXX k nemu na izbu na ubytovni. Tak sa rozhodli, že pôjdu k nemu. Svedkyňa uviedla, že po príchode na ubytovňu išla so švagrinou XXXXX na umývarky si umyť ruky. Jej brat XXXXX spolu s XXXXX išli na XXXXX izbu. Po chvíľke na umývarke za nimi prišiel chlap, ktorého svedkyňa nepozná. Tento muž im povedal, aby boli tichšie a nerobili hluk. Neskôr sa dozvedela, že meno tohto muža je XXXXX. Po príchode na XXXXX izbu, povedali XXXXX, čo sa stalo na umývarkach. XXXXX ich núkal nejakým vínom, ale obidve ženy povedali, že nechcú piť víno. Jej brat XXXXX si s XXXXX dali po jednom poháriku nejakého alkoholu. Ďalej svedkyňa uvádza, že neboli veľmi opitý, všetci vedeli, čo robia. Po chvíľke išiel na WC XXXXX spolu s XXXXX, keď sa vrátili, tak povedal, že tam zasa bol XXXXX a napomínal ho, aby nechodil na jeho WC. Švagriná XXXXX po chvíli povedala, že tiež chce ísť na WC, tak XXXXX išiel s ňou a ona zostala na izbe spolu s jej bratom XXXXX. Neskôr počuli nejaké hlasy, tak vyšla z izby na chodbu, kde videla, ako XXXXX sotil do XXXXX, ale XXXXX držala XXXXX a potom ho ťahala naspäť do izby. Na izbe sa XXXXX správal nervózne a nahnevane, ale po chvíli sa ukľudnil a povedal, že chce ísť spať. Následne z jeho izby odišli a XXXXX ostal na svojej izbe, pri odchode nikoho nevideli. Svedkyňa uviedla, že žiaden fyzický konflikt ako kopanie a udieranie medzi XXXXX a XXXXX nevidela. Videla len to, ako XXXXX štopol do XXXXX. Nevidela ani to, ako XXXXX napadol XXXXX a ani to, že XXXXX mal poškodiť vchodové dvere XXXXX. 

Vo veci bol vykonaný výsluch XXXXX, spln. zást. pošk. VZP, a.s., ktorá pri výsluchu uplatnila nárok na náhradu škody vo výške 56,43-€ čo predstavuje vynaložené náklady za poskytnutú zdravotnú starostlivosť poškodeného XXXXX. 

Za účelom objektivizácie zranení poškodeného XXXXX  bol do konania pribratý znalec z odboru zdravotníctvo a farmácia, odvetvie traumatológia. Znalec v záveroch znaleckého posudku uviedol, že poškodený XXXXX utrpel dňa 16.01.2016 pomliaždenie a odrenina kože čela vľavo a ušnice vpravo, pomliaždenie hrudníka vpravo, pomliaždenie ramena vľavo, bodnú ranu dlane ľavej ruky. Z medicínskeho hľadiska sa jednalo o poranenia ľahké. Na základe vyšetrenia poškodeného podľa vzhľadu a tvaru jazvy znalec usúdil, že išlo o skôr tržnú ranu, nie bodnú. Pri zachytení dlane o nejaký hrotný predmet došlo k roztrhnutiu kože na dlani v dĺžke 1,5cm v oblasti pod palcom. Poranená bola len koža. Pomliaždenie a odrenina kože čela vľavo a ušnice vpravo, pomliaždenie hrudníka vpravo, pomliaždenie ramena vľavo mohli vzniknúť tak, ako to uvádza poškodený vo svojej výpovedí, pri úderoch päsťami do poškodeného na uvedených miestach, nedá sa vylúčiť, že to mohlo byť aj kopnutie, hlavne do hrudníka a ramena. Bodnú ranu /tržnú ranu/v dlani poškodeného nespôsobil priamo útočník, ale najpravdepodobnejšie vznikla pri úteku poškodeného pred útočníkom a predchádzaní viacerými dverami. Dobu liečenia a práceneschopnosti určuje poranenie s najdlhšou dobou liečenia a práceneschopnosti z poranení, ktoré poškodený utrpel. V posudzovanom prípade je to poranenie ruky. Poranenú ruku v obväzoch po dobu 10 dní až do vybratia stehov. Poškodený mal bolesti v dlani ruky, ktoré trvali počas doby liečenia. Na základe uvedeného bol poškodený po dobu 10 dní obmedzovaný v používaní ľavej ruky pri bežných činnostiach, ako je obliekanie, jedenie a hygiena. Pretože je poškodený manuálne pracujúci, bol závažným spôsobom obmedzovaný vo svojej práci v obvyklom spôsobe života a tým práceneschopný po dobu 22 dní. Liečenie a práceneschopnosť 22 dní je adekvátna jeho zraneniu ruky. Zranenia ako pomliaždenie a odrenina kože čela vľavo a ušnice vpravo, pomliaždenie hrudníka vpravo, pomliaždenie ramena vľavo, tieto zranenia sa prejavovali u poškodeného bolesťami v oblasti hlavy, hrudníka a ramena po dobu 7 dní. Bolesti však postupne ustávali a zranenia si nevyžadovali práceneschopnosť a liečenie.

Znalec pri svojom výsluchu na záveroch znaleckého posudku zotrval.

Za účelom vyšetrenia duševného stavu obvineného bola do konania pribratá znalkyňa z odboru zdravotníctvo a farmácia, odvetvie psychiatria. Znalkyňa v záveroch znaleckého posudku uviedla, že obvinený netrpí žiadnou duševnou chorobou ani poruchou, zistila u neho sporadický abúzus alkoholu, pri ktorom ide o občasné pitie v partii a má relaxačný charakter, známky závislosti nezistila. V tomto štádiu nezáväzného alkoholizovania sa po odňatí alkoholu neprejavujú abstinenčné prejavy, osobnosť nejaví známky depravácie, nedostávajú sa do popredia racionalizačné prejavy. O škodlivom nadužívaní alkoholu a nie o závislosti od alkoholu svedčí aj to, že osobnosť obvineného nejaví známky depravácie, má zachované pracovné návyky, od ukončenia štúdia je neustále zamestnaný bez fluktuácie, alkohol nie je v centre jeho záujmov. Obvinený a jeho pobyt na slobode nie je pre spoločnosť z psychiatrického hľadiska nebezpečný, znalkyňa nenavrhuje nariadenie žiadneho z ochranných opatrení. Alkohol u obvineného môže ovplyvňovať jeho správanie, pôsobiť ako facilitujúci faktor a v ebriete u neho môže dochádzať k maladaptívnym prejavom s verbálnou a brachiálnou agresivitou. Vplyvom alkoholu môže u obvineného dochádzať k oslabeniu racionálnej kontroly impulzov s následným odbrzdením afektivity, a prejavmi aj otvorenej fyzickej agresivity. U obvineného nie sú prítomné zmeny centrálneho nervového systému. Nejedná sa u neho o demenciu. U obvineného nie sú prítomné žiadne organické zmeny, ktoré by mali vplyv na chápavosť, kritičnosť a úsudok, tieto sú plne zachované. 

Za účelom popisu osobnosti bola do konania pribratá znalkyňa z odboru psychológia, odvetvia klinická psychológia detí a dospelých. Znalkyňa v znaleckom posudku uviedla, že osobnostná štruktúra obvineného nevykazuje žiadnu symptomatickú, či charakterologickú poruchu, výstavba sa javí ako simplexná, jednoduchšia, s prevahou sociálnej extroverzie, s preferovaním povrchnejších, rutinných interakcií a vzťahov s druhými, s nižšou mierou emocionálnej zainteresovanosti pri nedostatku primeranej otvorenosti k prežívaniu, ale s bežnou schopnosťou medziľudských väzieb, s pomerne ľahkým nadväzovaním kontaktov. Celkove sa dá konštatovať, že preferovanie vyhýbavého extratenzívneho štýlu reagovania spôsobuje spolu s deficitom globálnej orientácie, že môže prehliadať jemnejšie nuance sociálnych a interpersonálnych situácií s horším rozlišovaním zložitejších emočne nabitých situácií, s horším predikovaním sociálnych situácií. Afektívny vplyv na myslenie sa ukazuje pod záťažou ako mierne rizikový v zmysle možnosti impulzívneho, skratkovitého konania, ktoré sa môže u menovaného vyznačovať plytkosťou a povrchnosťou, avšak vyššou intenzitou navonok pri mierne zvýšenej vnútornej dráždivosti. Za bežných okolností je pravdepodobne frustračná tolerancia dobrá, s dobrou adaptabilitou a nízkou kritičnosťou voči iným, ako aj neprítomnosťou potreby nadmerného, agresívneho sebapresadzovania sa. Agresivita ako osobnostná črta nie je v rámci vyšetrenia nijako zvýraznená. Celkove sa dá hovoriť o nevýraznom, nemotivovanom, nenáročnom živote, bez túžob. Skôr sa dá popísať prázdny, nevzrušivý život, založený na každodennej rutine, v pracovnej rovine aj v rovine vzťahov, bez veľkých očakávaní, ako aj bez väčších sklamaní, so slabou vôľou k zmene až s prejavmi istej formy rezignácie. Sebahodnotenie je skôr nízke, bez potreby sa zvýšene zaujímať o seba samého. Na základe popisu spôsobu života a spôsobu pitia, ako aj popísanej charakteristiky, je možné konštatovať, že ojedinele u obvineného pri istom množstve požitého alkoholu a za splnenia subjektívne nadmerne zaťažujúcich vonkajších okolností, je možné skratkovité, afektívne konanie s agresivitou. Intelektové schopnosti sú situované do dolnej hranice priemeru, čo korešponduje s jeho úrovňou vzdelania a pracovného uplatnenia. Myslenie je jednoduchšie s chýbajúcou globálnou orientáciou, nízkou organizačnou aktivitou a uspokojením sa s jednoduchým, ekonomizujúcim vnímaním podnetového poľa. Testovanie reality je primerané, myslenie bez prítomnosti znakov mediačných dysfunkcií. V popredí je dobré sociálne porozumenie, čo predikuje schopnosť primeranej sociálnej adaptability v rámci mentálnej úrovne. Dobre funguje v relatívne limitovaných nenáročných situáciách, kde môže uplatňovať rutinné vzorce správania. Priemerná je aj úroveň pamäťových schopností s nižšou kapacitou operačnej pamäti a nižšou schopnosťou učiť sa, vo všetkých zložkách je však kapacita dostačujúca k bežnej schopnosti zapamätať si a reprodukovať prežité udalosti. V rámci psychologického vyšetrenia sa u neho neprejavili také osobnostné črty, či povahové vlastnosti, ktoré by ho predisponovali k nadmernej agresivite vo všeobecnosti. Z tohto vyplýva, že k inkriminovanému skutku by pravdepodobne nebolo došlo, keby nebol pod vplyvom alkoholu. Jeho osobnosť nepreukazuje vo svojej štruktúre ani v povahových črtách nadmerné agresívne tendencie, skôr naopak preukazuje nízku mieru sebapresadenia sa, pasivitu. Alkohol vo všeobecnosti deliberuje kontrolné kôrové mechanizmy a tým znižuje sebakontrolu a determinuje prevahu iracionálneho, afektívneho reagovania pri celkove oslabenej frustračnej tolerancii s následným aktívnym aj reaktívnym agresívnym konaním. Nadmerné požitie alkoholu môže determinovať agresívne konanie na takú intenzitu podnetov, na ktorú by bez požitého alkoholu s veľkou pravdepodobnosťou reagoval inak. O celkovom nadmernom sklone reagovať agresívne pod vplyvom alkoholu sa znalkyňa nevedela jednoznačne vyjadriť, avšak vychádzajúc z toho, že v doterajšom živote obvineného sa nevyskytujú priestupky, či trestné činy tohto charakteru, možno vyvodzovať, že nejde o trvalý, či silný sklon k takémuto reagovaniu, skôr išlo o ojedinelú skratovú reakciu. Samotné bývanie v nízkometrážnych bytoch so spoločným sociálnym zariadením v ubytovniach kladie z psychologického hľadiska značné nároky na prispôsobenie a dá sa vyhodnotiť ako chronický zaťažujúce, stresujúce pre všetkých jej obyvateľov, s kumuláciou frustrácie a oslabovaním tolerancie. To môže vyústiť do reakcií a správania, ktoré môže byť inadekvátne a nepochopiteľné vzhľadom k aktuálnej situácii. 

Vo veci bola vykonaná obhliadka miesta činu, z ktorej bola vykonaná fotodokumentácia, bola zabezpečená lekárska správa k zraneniam poškodeného, ďalej bolo zabezpečené vyčíslenie regresu VZP a.s. a to liečebných nákladov z poskytnutej zdravotnej starostlivosti. Taktiež bolo zabezpečené odborné vyjadrenie spol. XXXXX k vzniknutej škode, zmluva o nájme poškodených. 

Bola zabezpečená správa zamestnávateľa k osobe obvineného, z ktorej vyplýva jeho pozitívne hodnotenie, správa Mesta XXXXX, ktorá je všeobecná, výpis z ÚEP, z ktorého vyplýva, že obvinený doposiaľ nebol priestupkovo postihnutý a odpis registra trestov, z ktorého vyplýva, že obvinený má dva záznamy, avšak jeden z roku 1982 a druhý z roku 1987. 

Zhodnotiac všetky vyššie uvedené dôkazy, každý jednotlivo, ako aj vo vzájomnej súvislosti, som dospela k záveru, že skutok, pre ktorý je obvinený XXXXX trestne stíhaný sa stal, pretože došlo medzi ním a poškodeným XXXXX k fyzickému napadnutiu. 

Bolo jednoznačne preukázané, že dňa 16.01.2016 v čase okolo 00:10 hod., v ubytovni na XXXXX č. XXXXX, XXXXX – XXXXX došlo k vzájomnému konfliktu medzi obvineným XXXXX a poškodeným XXXXX, počas ktorého obvinený XXXXX fyzicky napadol poškodeného XXXXX a to údermi päsťou, čím došlo k vzniku zranení na tele poškodeného a to pomliaždenia a odreniny kože čela vľavo a ušnice vpravo, pomliaždenia hrudníka vpravo a pomliaždenia ramena vľavo. Ďalej bolo preukázané, že zranenie – bodná/tržná rana dlane ľavej ruky nevznikla priamym pôsobením obvineného na telo poškodeného, ale k tomuto došlo nepriamo napr. pri zachytení dlane o nejaký hrotnatý predmet, čím došlo k roztrhnutiu kože v dlani v dĺžke 1,5 cm v oblasti pod palcom. Ďalej bolo preukázané, že v tom čase bol obvinený pod vplyvom alkoholických nápojov. 

Pokiaľ ide o neoprávnený vstup do bytu poškodených, z tohto obvineného usvedčujú výlučne poškodení XXXXX a XXXXX, pričom obvinený túto skutočnosť popiera a jeho tvrdeniu svedčia aj výpovede svedkov XXXXX, XXXXX a XXXXX, ktorí nezávisle zhodne uviedli to, že svedkyňa XXXXX vytlačila obvineného od poškodeného XXXXX z umyvárky na chodbu, následne poškodený XXXXX sa rozbehol na chodbu, chcel ísť do svojho bytu a ako prebiehal okolo obvineného, tak do neho strčil, načo sa obvinený snažil na poškodeného zaútočiť, avšak svedkyňa XXXXX ho chytila za tričko a chcela mu v tom zabrániť a následne poškodený XXXXX vošiel do svojho bytu, zatvoril dvere a obvinený v rozbehu narazil do dverí poškodeného. Pred dverami sa zastavil a následne ho odprevadila do jeho izby. V tejto súvislosti je potrebné poukázať na to, že napriek tomu, že nie všetci svedkovia boli celý čas prítomní pri celom priebehu incidentu, avšak z ich výpovedí možno usudzovať na to, že obvinený do bytu poškodených nevošiel. Napriek tejto skutočnosti obaja poškodení z tohto konania obvineného usvedčujú, pričom v prvotných výpovediach zhodne popísali ako obvinený naháňal poškodeného XXXXX po jeho byte a následne fyzicky napadol aj poškodenú XXXXX tak, že ju udrel päsťou po tvári. Pri následných konfrontáciách však výpoveď poškodenej trpí určitými rozdielnosťami oproti predchádzajúcej výpovedi a to, že k fyzickému napadnutiu jej a jej manžela došlo ešte predtým, ako obvinený poškodeného naháňal po byte a taktiež, že keď bol obvinený u nich v byte, ona v byte nebola, pričom v prvotnej výpovedi uviedla, že v byte bola a šla si ľahnúť do izby k deťom, ktoré plakali. Tento rozpor poškodená vysvetlila tak, že nevie prečo je to tak uvedené a možno si to dobre nepamätá. Taktiež poškodený pri konfrontácii uviedol, že nevidel osobu obvineného ako za ním beží, ale videl za sebou bežať nejakú postavu, v tme nerozoznal kto to bol, ale keďže mal predtým konflikt s obvineným, predpokladal, že to bol obvinený. Uvedené výpovede sa týkajú aj vzniknutej škody na dverách v byte, pričom ani jeden z poškodených nevideli, že túto škodu mal spôsobiť obvinený. 

Právne posúdiac tieto skutkové zistenia podľa ustanovení Trestného zákona, berúc do úvahy tak tvrdenie obvineného, vypočutých svedkov, ale aj oboch poškodených a to tak pri začiatku trestného konania, ako aj nimi následne tvrdené skutočnosti a aj bez ohľadu na rozpory v ich výpovediach a pripustiac, že ku skutku mohlo dôjsť tak, ako to popísali v prvotných výpovediach, som dospela k záveru, že skutok, pre ktorý je stíhaný XXXXX, vykazuje len znaky priestupku proti občianskemu spolunažívaniu podľa § 49 ods. 1 písm. d/ Zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch.

K tomuto záveru ma vedú nasledovné právne úvahy:

Prečinu porušovania domovej slobody podľa § 194 ods. 1, ods. 2 písm. a) Tr. zák. s poukazom na § 138 písm. d) Tr. zák. sa dopustí ten, kto neoprávnene vnikne do obydlia iného alebo tam neoprávnene zotrvá a čin spácha závažnejším spôsobom konania (v tomto prípade násilím).

Citované ustanovenie Trestného zákona poskytuje trestnoprávnu ochranu nedotknuteľnosti obydlia. Do obydlia nie je možné vstúpiť bez súhlasu toho, kto tam býva, výnimku tvorí dovolený zásah do domovej slobody upravený zákonom Zákon poskytuje ochranu domovej slobode tak vlastníka, ako aj užívateľa domu alebo bytu, a to proti komukoľvek, ale iba tie priestory, ktoré užívateľ používa na bývanie. Užívateľ domu alebo bytu je chránený aj proti vlastníkovi. Pojem obydlie zahŕňa všetky priestory, ktoré osoba, o práva ktorej ide, oprávnene užíva. Bytom sa rozumejú nielen obytné miestnosti, ale aj príslušenstvo bytu. Vniknutím sa rozumie nežiadúce vojdenie do obydlia bez oprávnenia, neoprávneným zotrvaním sa rozumie prípad, kedy sa páchateľ dostane do obydlia iného oprávnene, ale potom sa vzoprie vôli oprávneného užívateľa a bez oprávnenia sa odmieta vzdialiť. Táto vôľa oprávneného užívateľa môže byť prejavená výslovne alebo konkludentne. 

Ďalej bolo vo veci skúmané aj naplnenie zákonných znakov skutkovej podstaty trestného činu ublíženia na zdraví podľa § 156 Tr. zák. 

Podľa § 156 ods. 1 Trestného zákona sa prečinu ublíženia na zdraví dopustí ten, kto inému úmyselne ublíži na zdraví. 

Podľa § 123 ods. 2 Trestného zákona ublížením na zdraví sa na účely tohto zákona rozumie také poškodenie zdravia iného, ktoré si objektívne vyžiadalo lekárske vyšetrenie, ošetrenie alebo liečenie, počas, ktorého bol nie iba na krátky čas sťažený obvyklý spôsob života poškodeného. 

V zmysle súdnej praxe ublížením na zdraví nie je každá porucha zdravia (napr. prechodné bolesti, odreniny, nepatrné rany a pod.). Za ublíženie na zdraví možno pokladať, len taký stav (ochorenie, poranenie), ktorý porušením normálnych telesných, alebo duševných funkcii sťažuje výkon obvyklej činnosti, alebo má iný vplyv na obvyklý spôsob života poškodeného a ktorý spravidla vyžaduje lekárske ošetrenie, aj keď nezanechá trvalé následky. Pracovná neschopnosť je síce dôležitým kritériom pri posudzovaní ublíženia na zdraví, nie však kritériom jediným, ani rozhodujúcim (nakoľko v niektorých prípadoch ublíženie na zdraví nemusí mať vôbec za následok pracovnú neschopnosť). Súdna prax súčasne vychádza z toho, že sťaženie obvyklého spôsobu života poškodeného, respektíve pracovnej neschopnosti, musí trvať najmenej 7 dní.

Nakoniec konanie obvineného je nevyhnutné posudzovať aj vo svetle ust. § 10 ods. 2 Trestného zákona, podľa ktorého nejde o prečin, ak vzhľadom na spôsob vykonania činu a jeho následky, okolnosti, za ktorých bol čin spáchaný, mieru zavinenia a pohnútky páchateľa je jeho závažnosť nepatrná. 

Z výsledkov dokazovania vykonaného v skrátenom vyšetrovaní je nesporné, že zranenia, ktoré vznikli na tele poškodeného v príčinnej súvislosti s konaním obvineného, boli pomliaždenie a odrenina kože čela vľavo a ušnice vpravo, pomliaždenie hrudníka vpravo a poranenie ramena vľavo. V dôsledku týchto zranení mal poškodený po dobu 7 dní bolesti v oblasti hlavy a hrudníka, zranenia sa zahojili a nezanechali trvalé následky. Z vykonaného dokazovania vyplýva, že najťažším zranením, ktoré vzniklo na tele poškodeného, bola bodná/tržná rana dlane ľavej ruky. V dôsledku tohto zranenia bol poškodený obmedzovaný na obvyklom spôsobe života tak, že mal ruku v obväzoch 10 dní, mal bolesti ruky, po túto dobu bol obmedzovaný v používaní ľavej ruky pri obliekaní, bežnej hygiene, jedení a v bežných domácich prácach, pričom v práci bol obmedzovaný po dobu 22 dní. 

Predmetné najťažšie zranenie však nemožno v žiadnom prípade pričítať na vrub obvineného, keďže bolo jednoznačne preukázané, že toto nebolo poškodenému spôsobené konaním obvineného. Obaja poškodení zhodne uviedli, že nevideli, aby mal obvinený v ruke nejaký predmet, nakoniec aj sám obvinený popiera, aby na poškodeného zaútočil nejakým predmetom a napokon poškodený sám nevie uviesť ako k tomuto zraneniu došlo a že takéto zranenie má, zistil až po tom, čo ho na to upozornila jeho manželka. Naviac znalec v rámci objektivizácie zranení v znaleckom posudku uviedol, že sa skôr jedná o tržnú ranu a k jej vzniku mohlo dôjsť pri úteku poškodeného pred obvineným, zachytením kože o predmet a prudkým pohybom ruky, kedy takýto predmet roztrhol kožu dlane. 

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti nebolo zistené, aby konanie obvineného napĺňalo zákonné znaky trestného činu ublíženia na zdraví, nakoľko konaním obvineného neboli poškodenému spôsobené také zranenia, ktoré by ho závažným spôsobom obmedzovali na obvyklom spôsobe života aspoň po dobu siedmich dní, pričom aj prihliadnuc na znalecký posudok a to, že poškodený mal bolesti hlavy a hrude sedem dní, je táto doba hraničná, poškodený nebol nijak inak v dôsledku týchto zranení obmedzovaný na obvyklom spôsobe života a vzhľadom na všetky ďalšie okolnosti skutku, s prihliadnutím a posúdením konania obvineného podľa § 10 ods. 2 Tr. zák., toto konanie obvineného napĺňa zákonné znaky priestupku. 

Pokiaľ ide o ďalšie konanie obvineného súvisiace s neoprávneným vstupom do obydlia, k tomuto je v prvom rade potrebné uviesť, že jediným usvedčujúcim dôkazom sú výpovede poškodených, pričom aj v týchto následne v rámci konfrontácií vznikli určité rozpory a taktiež poškodený tvrdil, že obvineného v byte nevidel, len si myslel, že je to on, pretože s ním mal konflikt. Napriek tomu obaja poškodení aj pri konfrontáciách zotrvali na tom, že obvinený do bytu neoprávnene vošiel. Naopak tvrdeniam obvineného o tom, že do bytu nevošiel, ale sa pred dverami zastavil, pričom do nich mohol naraziť, svedčia výpovede už vyššie uvedených svedkov. 

Vzhľadom na tieto skutočnosti nemožno tvrdiť, že bolo jednoznačne a bez akýchkoľvek pochybností preukázané, že obvinený do bytu vošiel. Avšak aj v prípade prisvedčenia poškodeným, že do bytu vošiel, nakoľko nebolo zistené, aby si poškodení tieto výpovede v tejto časti vymysleli, vzhľadom na vykonané dokazovanie a s poukazom na § 10 ods. 2 Tr. zák. toto konanie obvineného napĺňalo maximálne zákonné znaky priestupku proti občianskemu spolunažívaniu. 

V tejto súvislosti je nevyhnutné poukázať na to, že obvinený nekonal celkom zjavne bezdôvodne, ale tomuto celému jeho konaniu predchádzal konflikt s poškodeným, kedy ho tento opakovane upozorňoval, aby on a jeho návšteva nerobili hluk, pretože má deti, ktoré spia a taktiež, že jeho návšteva nemá používať toaletu, ktorú používa poškodený. Taktiež je zrejmé, že na konanie obvineného mal vplyv aj požitý alkohol, čo pripustil aj sám obvinený a čo vyplýva aj zo znaleckého posudku z jeho popisu osobnosti. 

Je zrejmé, že najmä pod vplyvom alkoholu, ako aj pod opakovanými napomenutiami poškodeného, obvinený nakoniec nezvládol situáciu a konal agresívne, ktoré konanie bolo odbrzdené práve požitým alkoholom. Tak zo znaleckého posudku, ako aj z výpovedí poškodených vyplýva, že obvinený nie je osobou, ktorej by také správanie bolo vlastné, nemal predtým s poškodenými konflikty ani s inou osobou na ubytovni, jeho osobnosť prejavuje nízku mieru sebapresadenia sa, pasivitu, v jeho osobnostnej štruktúre a povahových črtách absentujú nadmerné agresívne tendencie. Teda je možné usudzovať, že v prípade, že obvinený by nebol pod vplyvom alkoholu, takto by nekonal. 

Čo sa týka požívania alkoholu, bolo preukázané, že u obvineného sa jedná o sporadické, relaxačné pitie, na alkoholických nápojoch závislý nie je. Teda nemožno konštatovať, žeby mu bolo takéto správanie vlastné aj pod vplyvom alkoholu, keďže tento konzumuje len sporadicky. 

Napokon týmto záverom k osobnosti obvineného svedčí aj to, že doposiaľ nebol priestupkovo postihnutý za žiaden priestupok a aj napriek tomu, že v minulosti (r. 1982, 1987) bol súdom odsúdený, následne viedol riadny život a nebol odsúdený za žiadnu trestnú činnosť. Taktiež tomuto záveru svedčí aj správa od zamestnávateľa, v ktorej je hodnotený pozitívne. 

Z uvedeného teda vyplýva, že toto jeho konanie bolo vyslovene len akýsi exces, resp. vybočenie z riadneho spôsobu života. 

Na uvedenom závere nemení nič ani to, že pri tomto konflikte, emočne vyhrotenej situácii, napadol obvinený aj poškodenú tak, že jej dal facku, resp. ju udrel päsťou po tvári. 

Zohľadniac preto všetky vyššie uvedené skutočnosti, príčiny, pohnútku, priebeh konfliktu, ako aj intenzitu konania obvineného a jeho následok a najmä stupeň jeho závažnosti, ktorý je len nepatrný, som dospela k záveru, že konanie obvineného XXXXX napĺňa znaky len drobného ublíženia na zdraví a iného hrubého správania, ktoré by mohol Okresný úrad XXXXX prejednať ako priestupok proti občianskemu spolunažívaniu podľa § 49 odsek 1 písm. d) zák. č. 372/1990 Zb. o priestupkoch.

Uvedeného priestupku sa dopustí ten, kto úmyselne naruší občianske spolunažívanie vyhrážaním ujmou na zdraví, drobným ublížením na zdraví, nepravdivým obvinením z priestupku, schválnosťami alebo iným hrubým správaním.

Na doplnenie možno dodať, že citovaná skutková podstata priestupku vyžaduje, aby drobné ublíženie na zdraví bolo spôsobené úmyselne, čo predpokladá fyzické napadnutie alebo iné vedomé konanie proti telu a zdraviu inej osoby. Následkom takého fyzického napadnutia je potom drobné ublíženie na zdraví. Keďže charakter obmedzenia na obvyklom spôsobe života nedosiahol intenzitu ani ublíženia na zdraví, zodpovedá tomu aj menšia alebo nízka závažnosť a nízka intenzita pôsobiaceho násilia (napadnutia). Aj vo svetle týchto kritérií konanie obvineného nepresiahlo závažnosť a hranicu priestupku, nakoľko viedlo len k spôsobeniu drobného ublíženia na zdraví. 

Za drobné ublíženie na zdraví sa pritom považuje každá ujma na zdraví, ktorá nie je ublížením na zdraví v zmysle ust. § 156 Trestného zákona a § 123 odsek 2 Trestného zákona. 

Podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku prokurátor alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol byť priestupkom alebo iným správnym deliktom alebo by mohol byť prejednaný v disciplinárnom konaní. 

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti a riadiac sa zistenými skutkovými zisteniami, citovanými ustanoveniami Trestného zákona a Trestného poriadku a naznačenými právnymi úvahami som rozhodla tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia a vec prečinu porušovania domovej slobody podľa § 194 ods. 1, ods. 2 písm. a) Trestného zákona s poukazom na § 138 písm. d) Trestného zákona som podľa § 214 odsek 1 Trestného poriadku postúpila Okresnému úradu XXXXX, Odboru všeobecnej vnútornej správy, nakoľko výsledky vyšetrovania preukazujú, že ide o skutok, ktorý by Okresný úrad XXXXX mohol prejednať ako priestupok. 
Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať u prokurátora okresnej prokuratúry do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.) 

JUDr. Eva Dzurendová 
prokurátorka