Last saved by: Andrásiová Gabriela

OKRESNÁ PROKURATÚRA KOŠICE II 
Mojmírova 5, 040 46 Košice 1

Číslo: 3 Pv 430/16/8803-4	Košice II 03.02.2017 
EEČ: 2-64-165-2017
U Z N E S E N I E
Trestná vec:	obv. XXXXX
Trestný čin:	zločin: úverový podvod podľa § 222 odsek 1, odsek 3 písmeno a Trestného zákona
Rozhodol: 	prokurátorka Okresnej prokuratúry Košice II 
Podľa § 215 odsek 1 písmeno b Trestného poriadku zastavujem trestné stíhanie obvinenej:  
XXXXX
dátum narodenia: XXXXX
miesto narodenia: XXXXX
rodné priezvisko: XXXXX
trvalé bydlisko: XXXXX XXXXX, Slovensko
povolanie: výčapníčka
väzba: nie
ktorá je trestne stíhaná pre trestný čin:
-	zločin: úverový podvod podľa § 222 odsek 1, odsek 3 písmeno a Trestného zákona
štádium: dokonaný trestný čin
forma trestnej súčinnosti: jeden páchateľ vo veci
na tom skutkovom základe, že:
   v Košiciach, na ul. Krivá 1 dňa 14.02.2014 uzavrela prostredníctvom viazaného finančného agenta XXXXX so spol. XXXXX Slovakia s.r.o. na základe žiadosti zmluvu o úverovú zmluvu č. 8500041319, predmetom ktorej bolo poskytnutie úveru vo výške 1.380,- Eur, pričom v žiadosti k úverovej zmluve uviedla nepravdivé údaje o svojich výdavkoch vyplývajúcich zo splátok jej ďalších pôžičiek, čím takto svojím konaním spôsobila spol. XXXXX Slovakia s.r.o., so sídlom v Bratislave, XXXXX, IČO: XXXXX, škodu vo výške 1.380,-€

lebo  tento skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Odôvodnenie:
Uznesením vyšetrovateľa PZ Okresného riaditeľstva PZ v Košiciach, OKP XXXXX sp. zn. ORP-1274/5-VYS-KE-2016 zo dňa 20.07.2016 bolo podľa § 199 ods. 1 Tr. poriadku začaté trestné stíhanie a dňa 30.09.2016 podľa § 206 ods. 1 Tr. poriadku vznesené obvinenie XXXXX za zločin úverového podvodu podľa § 222 ods. 1, ods. 3 písm. a) Trestného zákona, na tom skutkovom základe, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.

	Po skončení vyšetrovania a vyhodnotení skutkového stavu a vo veci zabezpečených listinných dôkazov, vyšetrovateľ PZ podal návrh na podanie obžaloby na obvinenú pre predmetný skutok.

	Preskúmaním uvedeného návrhu i celého vyšetrovacieho spisu, najmä s poukázaním na to, že pri posudzovaní otázky, či obvinená XXXXX  naplnila znaky príslušného trestného činu, je nutné vziať do úvahy aj existenciu súkromnoprávneho vzťahu, v ktorom ako účastníci vystupovali obvinená a poškodený, som sa nestotožnila s predmetným návrhom a v rámci prokurátorského dozoru vykonávaného v prípravnom konaní v zmysle ustanovenia § 230 ods. 1 Tr. poriadku som dospela k právnemu záveru na odôvodnenosť zastaviť trestné stíhanie voči obvinenej  XXXXX podľa § 215 ods. 1 písm. b/ Tr. poriadku, nakoľko nie je tento skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci. 

Tomuto konštatovaniu zodpovedajú aj výsledky realizovaného vyšetrovania, z ktorých vyplynulo, že konaním obvinenej XXXXX nedošlo k naplneniu pojmových znakov skutkovej podstaty zločinu úverového podvodu podľa § 222 ods. 1, ods. 3 písm. a) Trestného zákona po stránke objektívnej, nakoľko sa v danom prípade jedná výlučne o občianskoprávny spor, ktorý by mal byť riešený výlučne v konaní o občianskoprávnych veciach. 

V rámci vyšetrovania boli vo veci vypočutí svedkovia XXXXX, ako aj vo veci boli zabezpečené listinné dôkazy, najmä žiadosť a úverová zmluva s prílohami a zmluvy z iných nebankových inštitúcií, ktorými bol preukázaný a ustálený priebeh skutkového deja tak, ako je uvedené vo výrokovej časti uznesenia.

Obvinená XXXXX vo svojej výpovedi uviedla, že so spoločnosťou XXXXX Slovakia s.r.o. uzavrela úverovú zmluvu, aby mohla splatiť predchádzajúce pôžičky.  Keďže je vo finančnej tiesni, nedokáže úver splácať.

Splnomocnený zástupca poškodeného XXXXX vo svojej výpovedi uviedol, že obvinená XXXXX uzavrela dňa 14.02.2014 úverovú zmluvu so spôsobom splatenia v 48 mesačných splátkach. Na preukázanie skutočností, že spĺňa podmienky na poskytnutie úveru k žiadosti predložila OP, rozsudok o rozvode manželstva, potvrdenie od zamestnávateľa XXXXX o výške príjmu, žiadosť o poukazovanie mzdy na účet vedený v Poštovej banke a kartičku k tomuto účtu. Tieto predložené doklady nekontrolovali, len poslali po spísaní žiadosti na schválenie. Spoločnosť si overovala históriu v registri nebankových inštitúcii, bez kladného príznaku. Na podklade týchto údajov bol obvinenej poskytnutý úver po odrátaní poplatkov vo výške 1.041,55,-€ na jej účet. Dňa 21.07.2014 obvinená uhradila jednu splátku vo výške 71,-€. Na základe právoplatného a vykonateľného rozhodcovského rozsudku podala spoločnosť dňa 09.12.2014 návrh na vykonanie exekúcie, kde zistila, že obvinená má neuhradené aj ďalšie pôžičky od iných spoločností.

Zo zmluvy o revolvingovom úvere č. 8500041319 zo dňa 17.2.2014 uzavretej medzi poškodenou spol. XXXXX Slovakia s.r.o., ako veriteľom a obvinenou XXXXX ako dlžníkom vyplýva, že jej predmetom bolo poskytnutie úveru vo výške 1.380,.-€, pričom celková cena úveru predstavovala sumu vo výške 1.380,-.€, ktorú sa obvinená zaviazala splatiť v 48-mich mesačných splátkach. Ako ďalej zo zmluvy vyplýva obvinená uviedla, že nemá splátky z pôžičiek.
   
Zo zabezpečených listinných dôkazných prostriedkov vyplýva, že poškodená spol. nepožadovala od obvinenej XXXXX žiadne doklady potvrdzujúce rozhodné skutočnosti preukazujúce jej bonitu. 

 Trestný čin je protiprávny, ktorého znaky sú uvedené v Trestnom zákone, ak tento zákon neustanovuje inak. Pre naplnenie znakov každého trestného činu sa vyžaduje naplnenie všetkých pojmových znakov skutkovej podstaty, a to objektu a objektívnej stránky, subjektu a subjektívnej stránky ako súhrnu znakov, ktoré charakterizujú určité ľudské správanie ako trestný čin. Všetky tieto znaky tvoria jeden celok a len v prípade ich kumulatívneho naplnenia možno v jednotlivých prípadoch hovoriť o trestnom čine. Absencia čo i len jedného z týchto obligatórnych znakov, ktoré nie sú vždy priamo v zákone výslovne uvedené, spôsobí to, že konkrétne ľudské správanie nie je možné podriadiť pod zákonnú skutkovú podstatu žiadneho trestného činu uvedenú v osobitnej časti Trestného zákona. 

Podľa § 222 ods. 1 Tr. zákona, kto vyláka od iného úver alebo zabezpečenie úveru tým, že ho uvedie do omylu v otázke splnenia podmienok na poskytnutie úveru, alebo na splácanie úveru, a tak mu spôsobí malú škodu, potresce sa odňatím slobody na jeden rok až päť rokov.

Pri posudzovaní otázky, či páchateľ naplnil znaky príslušného trestného činu (typicky majetkovej povahy), je nutné vziať do úvahy aj prípadnú existenciu súkromnoprávneho vzťahu, v ktorom ako účastníci vystupovali páchateľ a poškodený a ktorý má význam pre konkrétnu trestnú vec. Pokiaľ ide o súkromnoprávny vzťah, je potrebné totiž trvať na tom, aby na ochranu svojich majetkových záujmov dbali predovšetkým samotní účastníci takéhoto vzťahu. Od týchto účastníkov je nutné požadovať, aby postupovali obozretne a aby dodržali aspoň elementárne zásady opatrnosti, obzvlášť ak sú pre to ľahko dosiahnuteľné prostriedky.

Za situácie, keď poškodený sám svojou zjavnou neopatrnosťou, ktorej sa mohol ľahko vyvarovať, pristúpil k neistej finančnej dispozícii a vynaložil finančné prostriedky, potom sa s dôsledkami tejto neistoty musí vysporiadať taktiež sám a to za použitia prostriedkov súkromného práva. Z hľadiska princípov, na ktorých je založený demokratický štát je neprijateľné, aby trestným postihom jedného účastníka súkromnoprávneho vzťahu bola nahradzovaná nevyhnutná miera opatrnosti druhého účastníka pri ochrane vlastných práv a majetkových záujmov. Trestným postihom nie je možné nahrádzať inštitúty iných právnych odvetví, ktoré sú určené na ochranu majetkových práv a záujmov.

Vychádzajúc z vyššie uvedeného nemožno posudzovanú trestnú vec hodnotiť inak ako tak, že poškodená spol. XXXXX Slovakia s.r.o., ako účastník súkromnoprávneho vzťahu evidentne nedbala na minimálnu mieru zodpovedajúcu ochrany svojich práv a majetkových záujmov, vedome zanedbala mieru opatrnosti, keď si hodnoverne neoverila ľahko dostupné informácie významné pre rozhodnutie o poskytnutie úveru. Ako vyplynulo z vykonaného dokazovania poškodená spol. pri poskytnutí úveru žiadne iné dodatočné informácie od obvinenej k jej finančnej situácii nevyžadovala (predložením dokladov súvisiacich s jeho zamestnaním, a to pracovnej zmluvy, potvrdenia o príjme, resp. výplatnej pásky) a ani si tieto informácie žiadnym spôsobom nezisťovala (či obvinený je zamestnancom tejto spoločnosti). Je pritom nepochybné, že disponuje dostatkom kvalifikovaného personálu a ďalších prostriedkov, aby pri zachovaní potrebnej opatrnosti tieto informácie získala. Navyše ako vyplýva z obchodného registra,  poškodený sa venuje podnikateľskej činnosti poskytovania úverov od roku 2001, a preto musí mať dostatok skúsenosti s tým, ako hodnoverne posúdiť platobnú schopnosť žiadateľa o úver a tým predísť, resp. v čo najväčšej miere minimalizovať riziko nesplácania úverov. Poškodená spol. XXXXX Slovakia s.r.o. tak vedome riskuje, pokiaľ takýmto spôsobom poskytuje úvery pravdepodobne vedená snahou o dosiahnutie, čo najväčšieho objemu obchodov. Potom by však bolo v rozpore s princípmi, na ktorých je založený právny štát, aby trestným postihom jedného účastníka súkromnoprávneho vzťahu bola nahradzovaná nevyhnutná miera opatrnosti druhého účastníka pri ochrane vlastných práv a záujmov. Trestným postihom nie je predsa možné nahradzovať inštitúty iných právnych odvetví určené k ochrane majetkových práv a záujmov. 

V tejto súvislosti k znakom základnej skutkovej podstaty trestného činu úverového podvodu je potrebné uviesť, že len uvedenie určitých nepravdivých skutočností nie je možné, samo o sebe, považovať za „uvedenie do omylu“ v zmysle základnej skutkovej podstaty trestného činu, pretože „uvádzanie, či deklarovanie nepravdy“ nič nehovorí o tom, či tieto nepravdivé skutočnosti boli, alebo mohli byť aj objektívne spôsobilé oklamať klamanú osobu (ide o posudzovanie spôsobilosti, či nespôsobilosti použitého prostriedku oklamať poškodeného), respektíve, či k oklamaniu poškodeného došlo len preto, že ten celkom (hrubo) zanedbal svoju povinnosť (všeobecnú prevenčnú povinnosť vyplývajúcu z § 415 Občianskeho zákonníka) a zjavne konal bez dodržania určenej miery opatrnosti. V takomto prípade možno hovoriť o tom, že k škode na majetku poškodeného došlo výhradne v príčinnej súvislosti s porušením povinnosti na strane poškodeného, t. j. s porušením obvyklej miery opatrnosti, pretože za jej bežného dodržania by bolo vylúčené oklamanie poškodeného, teda išlo o konanie nespôsobilé uviesť niekoho do omylu a spôsobilým sa stalo len a výlučne vďaka zjavnému porušeniu obvyklej miery opatrnosti zo strany poškodeného. 

Na základe uvedeného mám za to, že v predmetnom prípade neboli naplnené všetky znaky skutkovej podstaty prečinu úverového podvodu, konkrétne znak spočívajúci v uvedení do omylu. Ku škode na majetku poškodeného došlo výlučne z dôvodu zjavného porušenia obvyklej miery opatrnosti, pričom poškodená spoločnosť mohla jednoducho odhaliť nepravdivosť údajov uvádzaných obvineným, avšak za týmto účelom nevykonala žiadnu aktivitu, nakoľko tú vykonala až potom, čo obvinený nesplácal úver.

  Podľa § 215 ods. 1 písm. b/ Tr. poriadku prokurátor zastaví trestné stíhanie, ak nie je skutok trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci.

Vzhľadom na uvedené dôvody bolo potrebné rozhodnúť tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia. 
Poučenie:
Proti tomuto uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorú možno podať orgánu, ktorý rozhodnutie vydal, do troch dní od oznámenia uznesenia. Sťažnosť má odkladný účinok. (§ 185 a nasl. Tr. por.)

JUDr. Gabriela Andrásiová 
prokurátorka