Generálna prokuratúra
Slovenskej republiky

Leg/2 42/24/1000

Zbierka služobných predpisov
generálneho prokurátora 
Slovenskej republiky
Por. č. 29/2024

P R Í K A Z

generálneho prokurátora Slovenskej republiky

z 19. marca 2024

o postupe prokurátorov
v oblasti medzinárodnej justičnej spolupráce v trestných veciach

Podľa § 10 ods. 2 zákona č. 153/2001 Z. z. o prokuratúre v znení neskorších predpisov vydávam tento príkaz:

PRVÁ ČASŤ
ZÁKLADNÉ USTANOVENIA

Článok 1
Rozsah pôsobnosti

Tento príkaz upravuje postup prokurátorov v oblasti medzinárodnej justičnej spolupráce v trestných veciach (ďalej len „justičná spolupráca“).

Článok 2
Základné zásady

Prokurátor sa pri vykonávaní justičnej spolupráce riadi zásadou
a)	vzájomnosti (reciprocity), podľa ktorej štáty, ktoré nie sú vzájomne viazané medzinárodnou zmluvou, spolupracujú na základe vyhlásenia, že vyhovejú porovnateľnej žiadosti o justičnú spoluprácu, ak by im bola zaslaná,
b)	proporcionality, podľa ktorej z možných opatrení, ktorými možno dosiahnuť ten istý sledovaný cieľ, má byť použité to opatrenie, ktoré nie je v zjavnom nepomere k sledovanému cieľu; zásah do práv nesmie byť závažnejší ako sledovaný cieľ,
c)	špeciality, podľa ktorej výsledok justičnej spolupráce môže byť v dožadujúcom štáte použitý len na ten účel, na ktorý bolo o justičnú spoluprácu žiadané,
d)	prednosti medzinárodnej zmluvy, podľa ktorej sa štát nemôže dovolávať ustanovení svojho vnútroštátneho práva ako dôvodu pre neplnenie medzinárodnej zmluvy, ktorou je viazaný,)
e)	„lex fori“, podľa ktorej sa vykonanie justičnej spolupráce riadi prednostne právom dožiadaného štátu,
f)	subsidiarity Trestného poriadku, podľa ktorej sa pri vykonávaní justičnej spolupráce použijú ustanovenia Trestného poriadku, len ak medzinárodná zmluva alebo právne záväzné akty Európskej únie neustanovujú inak.

Článok 3
Vymedzenie niektorých pojmov

Na účely tohto príkazu sa rozumie
a)	príslušným prokurátorom prokurátor podľa osobitného služobného predpisu,) v pôsobnosti ktorého je zabezpečenie vykonania justičnej spolupráce alebo úkonu podľa osobitného zákona,) ktorým sú transponované do právneho poriadku nástroje justičnej spolupráce v rámci Európskej únie, 
b)	justičným orgánom súd alebo prokuratúra,
c)	ústredným justičným orgánom Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo spravodlivosti“) a Generálna prokuratúra Slovenskej republiky (ďalej len „generálna prokuratúra“), ak ide o Slovenskú republiku,
d)	cudzím justičným orgánom orgán cudzieho štátu, ktorý je podľa medzinárodnej zmluvy alebo právneho poriadku cudzieho štátu oprávnený žiadať o justičnú spoluprácu alebo poskytnúť justičnú spoluprácu,
e)	zastupiteľským úradom diplomatická misia) alebo konzulárny úrad,)
f)	cudzincom každý, kto podľa právneho poriadku Slovenskej republiky nie je jej občanom,)
g)	tretím štátom štát, ktorý nie je členským štátom Európskej únie alebo štát, ktorý nie je signatárskym štátom príslušnej medzinárodnej zmluvy,
h)	medzinárodnou zmluvou) v súlade s právnym poriadkom Slovenskej republiky vyhlásená medzinárodná zmluva alebo inak nazvaná medzinárodná dohoda, ktorou je Slovenská republika viazaná vrátane medzinárodnej dohody medzi Európskou úniou a jedným alebo viacerými tretími štátmi vyhlásenej v Úradnom vestníku Európskej únie, ktorou je Slovenská republika viazaná,
i)	zárukou vzájomnosti záruka príslušného orgánu cudzieho štátu, že bude vyhovené žiadosti Slovenskej republiky o justičnú spoluprácu podanej za obdobných okolností, za akých žiada o justičnú spoluprácu cudzí justičný orgán; za Slovenskú republiku záruku poskytuje ministerstvo spravodlivosti,) generálna prokuratúra v žiadosti o justičnú spoluprácu poskytuje vyjadrenie, že právny poriadok Slovenskej republiky umožňuje vyhovieť obdobnej žiadosti cudzieho justičného orgánu za obdobných okolností,
j)	uznávacím konaním konanie o uznaní rozhodnutia justičného orgánu dožadujúceho štátu súdom alebo iným justičným orgánom dožiadaného štátu,
k)	obojstrannou trestnosťou situácia, keď skutok, ktorého sa týka justičná spolupráca, je v čase rozhodovania trestným podľa práva dožadujúceho štátu aj podľa práva dožiadaného štátu; stupeň konkrétnosti závisí od požadovanej formy a obsahu justičnej spolupráce a od právneho základu, podľa ktorého sa justičná spolupráca vykonáva,
1.	obojstrannou trestnosťou in abstracto situácia, keď skutok, ktorého sa týka justičná spolupráca, porušuje v dožiadanom štáte také chránené záujmy, aké vo všeobecnosti chráni aj trestné právo dožadujúceho štátu, bez ohľadu na právnu kvalifikáciu, hranicu trestnosti alebo na dôvody vylučujúce trestnosť,
2.	obojstrannou trestnosťou in concreto situácia, kedy skutok, ktorého sa týka justičná spolupráca, spĺňa všetky požiadavky pre trestnosť skutku v dožiadanom štáte podľa jeho právneho poriadku vrátane požiadavky veku, príčetnosti, premlčania, nutnej obrany, krajnej núdze, súhlasu poškodeného, ak je potrebný; skutok je alebo by bol trestným činom aj podľa právneho poriadku dožiadaného štátu, ak by bol spáchaný na jeho území.

Článok 4
Spolupráca v rámci Európskej únie

Prokurátor pri vykonávaní justičnej spolupráce v rámci Európskej únie využíva 
a)	Eurojust ako orgán Európskej únie pre justičnú spoluprácu, ktorý podporuje justičnú spoluprácu medzi orgánmi členských štátov Európskej únie, najmä v prípadoch závažnej organizovanej trestnej činnosti a iných zložitých prípadoch, ktoré sa týkajú viac ako jedného členského štátu Európskej únie a zabezpečuje koordináciu justičnej spolupráce,)
b)	Európsku justičnú sieť ako sieť kontaktných miest zriadenú osobitným predpisom,) ktorú možno využiť najmä na zistenie, ktorý cudzí justičný orgán je príslušný pre zabezpečenie vykonania právnej pomoci, konzultácie a urgencie súvisiace s jej poskytnutím alebo na zistenie právnej úpravy postupom podľa osobitného služobného predpisu,)
c)	Schengenský informačný systém ako súbor informácií o osobách, ktoré majú byť zadržané a vydané, u ktorých má byť zistené miesto pobytu pre orgány činné v trestnom konaní a súdy, o veciach odcudzených, zneužitých, stratených alebo hľadaných ako dôkaz v trestnom konaní, o nezvestných osobách, osobách, ktorým je odopretý vstup do schengenského priestoru a osobách a dopravných prostriedkoch za účelom diskrétnej kontroly; pozostáva z národnej časti v každom členskom štáte Európskej únie a z centrálnej časti, ktorá je on-line prepojená a aktualizovaná s národnými časťami.

Článok 5
Medzinárodná policajná spolupráca

Prokurátor môže pri posudzovaní vhodnosti alebo za účelom dosiahnutia efektivity justičnej spolupráce využiť Interpol, Europol, Úrad medzinárodnej policajnej spolupráce Prezídia Policajného zboru vrátane Národnej ústredne SIRENE) a policajných pridelencov na zabezpečenie informácií prostredníctvom medzinárodnej policajnej spolupráce. Takto zabezpečené informácie neslúžia ako dôkaz v trestnom konaní, ale najmä ako podklad k vypracovaniu žiadosti o justičnú spoluprácu.

Článok 6
Použitie medzinárodnej zmluvy

(1)	Medzinárodná zmluva podľa čl. 7 ods. 2 a 5 Ústavy Slovenskej republiky má prednosť pred zákonom Slovenskej republiky. Úprava podľa vnútroštátneho právneho poriadku sa použije podporne v tých prípadoch, ktoré medzinárodná zmluva podrobne neupravuje.

(2)	Ak medzinárodná zmluva upravuje procesný inštitút alebo postup, ktorý nie je súčasťou vnútroštátneho právneho poriadku, úkon právnej pomoci možno vykonať len na výslovnú žiadosť cudzieho štátu o vykonanie úkonu právnej pomoci podľa právneho poriadku dožadujúceho štátu za podmienky, že vykonanie úkonu právnej pomoci nie je v rozpore s významným záujmom chráneným právnym poriadkom Slovenskej republiky.)

(3)	Ak existujú dve alebo viaceré medzinárodné zmluvy (mnohostranné a dvojstranné) upravujúce rovnakú oblasť justičnej spolupráce, prokurátor sa oboznámi s ustanoveniami mnohostranných zmlúv o vzťahu s inými medzinárodnými zmluvami a použití iných medzinárodných zmlúv. Ak mnohostranné zmluvy takéto ustanovenie neobsahujú, prokurátor použije medzinárodnú zmluvu,) ktorá obsahuje pravidlá vykonávania po sebe uzavretých medzinárodných zmlúv.

DRUHÁ ČASŤ
PRÁVNA POMOC V TRESTNÝCH VECIACH

PRVÁ HLAVA
Žiadosť slovenských justičných orgánov o právnu pomoc

Článok 7

(1)	Ak je v trestnej veci vedenej v Slovenskej republike nevyhnutné vykonať procesný úkon v cudzom štáte, príslušný prokurátor bezodkladne vypracuje žiadosť o právnu pomoc.)

(2)	Ak tak ustanovuje medzinárodná zmluva, príslušný prokurátor môže požiadať o právnu pomoc priamo vecne a miestne príslušný cudzí justičný orgán bez účasti generálnej prokuratúry (ďalej len „priamy právny styk“).

(3)	Ak nie je možné určiť cudzí justičný orgán, ktorý je príslušný na vybavenie žiadosti o právnu pomoc v priamom právnom styku, príslušný prokurátor zašle žiadosť o právnu pomoc cudziemu ústrednému justičnému orgánu.

(4)	Ak medzinárodná zmluva neumožňuje priamy právny styk, príslušný prokurátor predloží žiadosť o právnu pomoc generálnej prokuratúre prostredníctvom krajskej prokuratúry.

Článok 8

	Žiadosť o právnu pomoc predkladaná generálnej prokuratúre musí spĺňať okrem formálnych náležitostí ustanovených medzinárodnou zmluvou a právnym poriadkom Slovenskej republiky aj tieto podmienky:
a)	okresná prokuratúra spracuje formou osobitného listu pre generálnu prokuratúru predkladaciu správu, ktorú generálnej prokuratúre predloží krajská prokuratúra so svojím stanoviskom k žiadosti o právnu pomoc,
b)	žiadosť o právnu pomoc, ktorá je adresovaná cudziemu justičnému orgánu, sa predkladá generálnej prokuratúre vo dvoch vyhotoveniach.

Článok 9
Náležitosti žiadosti o právnu pomoc

(1)	Žiadosť o právnu pomoc musí obsahovať
a)	označenie prokuratúry, ktorá vykonáva dozor v prípravnom konaní v trestnej veci, v ktorej sa žiada o právnu pomoc, spisovú značku, pod ktorou je vec evidovaná a dátum vypracovania žiadosti o právnu pomoc,
b)	označenie cudzieho justičného orgánu, ktorému je žiadosť v priamom právnom styku adresovaná; ak ide o žiadosť zasielanú prostredníctvom generálnej prokuratúry, do záhlavia žiadosti o právnu pomoc sa uvedie označenie adresáta slovami „Príslušnému justičnému orgánu ...“ (za tieto slová sa uvedie oficiálny názov dožiadaného štátu),
c)	odkaz na medzinárodnú zmluvu, podľa ustanovení ktorej sa žiada o právnu pomoc; ak medzinárodná zmluva upravujúca poskytnutie právnej pomoci medzi Slovenskou republikou a dožiadaným štátom neexistuje, uvedie sa odkaz na vzájomnosť,
d)	stručný popis skutkového stavu, uvedenie právnej kvalifikácie skutku, citácia ustanovení Trestného zákona a iných na vec sa vzťahujúcich právnych noriem,
e)	osobné identifikačné údaje obvineného,
f)	podrobné a úplné uvedenie požadovaných úkonov právnej pomoci, vysvetlenie súvislostí medzi skutkom, pre ktorý sa vedie trestné stíhanie a požadovanými úkonmi právnej pomoci; ak sa žiada o vykonanie výsluchu osoby, súčasťou žiadosti o právnu pomoc je zoznam otázok, ku ktorým má byť vypočúvaná osoba vypočutá,
g)	požiadavku na vykonanie úkonu právnej pomoci v súlade s náležitosťami a postupmi podľa právneho poriadku Slovenskej republiky, ak si to vyžaduje použiteľnosť úkonu v trestnom konaní vedenom v Slovenskej republike, s uvedením doslovného znenia ustanovení Trestného poriadku, ktoré upravujú postup pri vykonaní požadovaného úkonu právnej pomoci,
h)	údaje, ktoré môžu uľahčiť vykonanie požadovaného úkonu právnej pomoci, najmä osobné údaje osoby, o vypočutie ktorej sa žiada, okolnosti, ktoré môžu prispieť k identifikácii alebo vypátraniu osoby alebo veci,
i)	fotodokumentáciu a iný materiál v prílohe, ktorý je nevyhnutný na vykonanie požadovaného úkonu právnej pomoci,
j)	pri doručovaní listiny aj požadovaný spôsob doručenia a poučenie o právnych následkoch doručenia podľa právneho poriadku Slovenskej republiky,
k)	žiadosť o doručenie výsledkov právnej pomoci na adresu prokuratúry, ktorá zaslala žiadosť o právnu pomoc do cudziny,
l)	odtlačok okrúhlej pečiatky, meno, priezvisko a vlastnoručný podpis príslušného vedúceho prokurátora.

(2)	Ak príslušný prokurátor v žiadosti o právnu pomoc požiadal cudzí justičný orgán o povolenie jeho účasti alebo účasti policajta, obhajcu, prípadne inej osoby na úkone právnej pomoci, v žiadosti o právnu pomoc uvedie aj meno a priezvisko, služobné zaradenie, názov a sídlo orgánu, ktorý zastupujú, ich procesné postavenie a svoje kontaktné údaje. O termíne a mieste úkonu príslušný prokurátor tieto osoby bezodkladne upovedomí.

(3)	Ak sa v žiadosti o právnu pomoc žiada o vykonanie výsluchu osoby, poučenie vypočúvanej osoby podľa právneho poriadku Slovenskej republiky tvorí samostatnú oddeliteľnú prílohu žiadosti o právnu pomoc. Poučenie nesmie obsahovať hrozbu použitia donucovacieho opatrenia ani sankcie a cudziemu justičnému orgánu sa zasiela v potrebnom počte výtlačkov.

(4)	Používanie skratiek v žiadosti o právnu pomoc nie je prípustné; dátumy sa uvádzajú v plnom tvare so slovným označením mesiaca.

Článok 10
Zabezpečenie prekladu

(1)	Ak medzinárodná zmluva neustanovuje inak, žiadosť o právnu pomoc a jej prílohy musia byť opatrené prekladom do úradného jazyka dožiadaného štátu.

(2)	Preklad žiadosti o právnu pomoc a jej príloh zabezpečí prokurátor, ktorý žiadosť o právnu pomoc vypracoval.

(3)	Úradný preklad musí byť pripojený ku každému vyhotoveniu žiadosti o právnu pomoc. Ak prokurátor pribral do konania prekladateľa ad hoc, je potrebné ku každému vyhotoveniu žiadosti o právnu pomoc s jej prekladom pripojiť listinu o sľube prekladateľa s jeho vlastnoručným podpisom.)

Článok 11
Overenie žiadosti o právnu pomoc 
(Legalizácia a superlegalizácia)

(1)	Overenie je formálnou náležitosťou žiadosti o právnu pomoc.

(2)	Vo vzťahu k štátu, ktorý nie je signatárom medzinárodnej zmluvy zrušujúcej požiadavku vyššieho overenia) alebo iného overenia verejnej listiny alebo k štátu, s ktorým Slovenská republika nemá zaručenú vzájomnosť, príslušný prokurátor po zabezpečení prekladu žiadosti o právnu pomoc a jej príloh tieto služobným postupom predloží generálnej prokuratúre na zabezpečenie vyššieho overenia alebo iného overenia verejnej listiny a ich následné doručenie príslušnému cudziemu justičnému orgánu diplomatickou cestou.

Článok 12
Doručovanie písomností

(1)	Príslušný prokurátor doručuje písomnosti v trestnom konaní adresátovi do cudziny prostredníctvom žiadosti o právnu pomoc.

(2)	Príslušný prokurátor môže doručiť písomnosť adresátovi do cudziny priamo prostredníctvom poskytovateľa poštových služieb, ak to umožňuje medzinárodná zmluva.

(3)	Príslušný prokurátor zabezpečí preklad doručovanej písomnosti do úradného jazyka dožiadaného štátu, ak medzinárodná zmluva neustanovuje inak.

(4)	Ak adresát doručovanej písomnosti rozumie len inému jazyku, ako je úradný jazyk dožiadaného štátu, prokurátor zabezpečí preklad písomnosti do jazyka, ktorému adresát rozumie.

(5)	Príslušný prokurátor môže prostredníctvom generálnej prokuratúry požiadať o doručenie písomnosti slovenské zastupiteľské úrady, ak je to v súlade s príslušnou konzulárnou dohodou, inými pravidlami medzinárodného práva alebo ak tomu nebránia právne predpisy dožiadaného štátu.

Článok 13
Predvolanie osôb z cudziny

(1)	Ak je v trestnej veci vedenej orgánmi Slovenskej republiky potrebná účasť osoby nachádzajúcej sa na území dožiadaného štátu na úkone vykonávanom na území Slovenskej republiky, príslušný prokurátor zašle predvolanie tejto osobe prostredníctvom cudzieho justičného orgánu tak, aby jej cudzí justičný orgán mohol doručiť predvolanie v lehote najmenej 30 dní pred určeným termínom vykonania úkonu, ak medzinárodná zmluva neustanovuje inak.

(2)	V prípadoch podľa odseku 1 predvolaná osoba nachádzajúca sa na území dožiadaného štátu nie je povinná dostaviť sa na úkon na území Slovenskej republiky a predvolanie nesmie obsahovať hrozbu použitia donucovacích opatrení ani sankciou pre prípad nedostavenia sa. V predvolaní osoby sa uvedie, aké náhrady nákladov predvolanej osobe patria a na žiadosť sa predvolanej osobe môže poskytnúť preddavok na úhradu jej výdavkov súvisiacich s účasťou na úkone.

Článok 14
Žiadosť o zabezpečenie počítačových údajov

(1)	Žiadosť o urýchlené uchovanie uložených počítačových údajov) v trestnej veci zasiela príslušný prokurátor dožiadanému štátu (na formulári podľa vzoru schváleného generálnou prokuratúrou) prostredníctvom orgánu uvedeného vo vyhláseniach Slovenskej republiky k medzinárodnej zmluve;) žiadosť sa súčasne zašle elektronickou formou generálnej prokuratúre na vedomie.

(2)	Po doručení potvrdenia o urýchlenom uchovaní uložených počítačových údajov alebo oznámenia o spracovaní žiadaných údajov v dožiadanom štáte príslušný prokurátor samostatnou žiadosťou o právnu pomoc požiada o ich vydanie. Prílohu žiadosti tvorí aj fotokópia žiadosti o urýchlené uchovanie uložených počítačových údajov a potvrdenie dožiadaného štátu o ich uchovaní alebo iný dokument preukazujúci predchádzajúcu komunikáciu s orgánmi dožiadaného štátu v tejto veci.

(3)	Žiadosť o právnu pomoc podľa odseku 2 okrem všeobecných náležitostí obsahuje aj označenie druhu údajov, ktoré sa žiadajú (užívateľské, prevádzkové, obsahové) a ich špecifikáciu. Dátumy sa v žiadosti o právnu pomoc uvádzajú v plnom tvare so slovným označením mesiaca; súčasťou časových údajov je vždy označenie časového pásma. )

(4)	Ustanovenie odseku 3 sa použije aj v rámci zabezpečovania počítačových údajov na základe inej medzinárodnej zmluvy alebo na základe vzájomnosti.

Článok 15
Zásada špeciality

(1)	Informáciu alebo dôkaz, ktoré boli získané na základe žiadosti o právnu pomoc, nie je možné bez výslovného súhlasu cudzieho justičného orgánu použiť na iné účely, ako na ktoré boli poskytnuté, ak tak ustanovuje medzinárodná zmluva alebo boli cudzím justičným orgánom poskytnuté pod touto podmienkou.

(2)	Súhlas na použitie dôkazu, ktorý bol získaný na základe žiadosti o právnu pomoc, v inej trestnej veci vedenej v Slovenskej republike, než v akej bol pôvodne poskytnutý, od cudzieho justičného orgánu žiada prokurátor, ktorý žiadal o vykonanie úkonu právnej pomoci, ktorým bol tento dôkaz získaný.

Článok 16
Použiteľnosť dôkazu 

(1)	Ak bol na základe žiadosti o právnu pomoc prokuratúry adresovanej cudziemu justičnému orgánu získaný dôkaz vykonaním úkonu len v súlade s právnym poriadkom dožiadaného štátu, v trestnom konaní vedenom v Slovenskej republike môže byť taký dôkaz použitý vtedy, ak bol zadovážený zákonným spôsobom pri dodržaní práva na obhajobu.

(2)	Pri pochybnostiach o použiteľnosti dôkazu podľa odseku 1 prokurátor, ktorý pôvodne žiadal o vykonanie úkonu formou právnej pomoci, požiada o vyjadrenie cudzí justičný orgán.

Článok 17
Zasielanie utajovaných písomností do cudziny

Pri zasielaní utajovaných písomností do cudziny postupuje prokurátor podľa osobitných predpisov) a podľa medzinárodných zmlúv upravujúcich zasielanie utajovaných písomností.)

DRUHÁ HLAVA
Žiadosť cudzích justičných orgánov o právnu pomoc)

Článok 18

(1)	Právnu pomoc cudziemu justičnému orgánu možno poskytnúť na základe žiadosti o právnu pomoc, ak je v dožadujúcom štáte vedené trestné konanie, na účely tohto trestného konania, prípadne aj na účely priestupkového konania, ak tak ustanovuje medzinárodná zmluva.)

(2)	Právna pomoc sa poskytuje na základe medzinárodnej zmluvy; ak medzinárodná zmluva s dožadujúcim štátom upravujúca poskytnutie právnej pomoci neexistuje, postupuje sa na základe vzájomnosti.

(3)	Právna pomoc sa vykoná
a)	spôsobom upraveným medzinárodnou zmluvou,
b)	spôsobom upraveným Trestným poriadkom, ak medzinárodná zmluva s príslušným štátom upravujúca poskytnutie právnej pomoci neexistuje alebo
c)	spôsobom upraveným právnym poriadkom dožadujúceho štátu na jeho výslovnú žiadosť, ak požadovaný postup nie je v rozpore s ochranou záujmov Slovenskej republiky.13)

(4)	Obojstranná trestnosť sa posudzuje, ak sa na vykonanie úkonu právnej pomoci požadovaného cudzím justičným orgánom vyžaduje príkaz súdu alebo prokurátora. Obojstranná trestnosť sa posudzuje in abstracto čl. 3 písm. k) prvý bod.

Článok 19
Príslušnosť na prijatie žiadosti o právnu pomoc a na jej vybavenie

(1)	Na prijatie žiadosti cudzieho justičného orgánu o právnu pomoc je príslušná
a)	okresná prokuratúra v rámci priameho právneho styku, ak priamy právny styk medzi zúčastnenými štátmi umožňuje medzinárodná zmluva,
b)	krajská prokuratúra v rámci priameho právneho styku, ak priamy právny styk medzi zúčastnenými štátmi umožňuje medzinárodná zmluva,
c)	generálna prokuratúra a ministerstvo spravodlivosti, ak na základe zmluvy nie je možné uplatniť priamy právny styk medzi zúčastnenými štátmi alebo ak neexistuje medzinárodná zmluva s príslušným štátom upravujúca poskytnutie právnej pomoci.

(2)	Na zabezpečenie vybavenia žiadosti cudzieho justičného orgánu o právnu pomoc je príslušná okresná prokuratúra, v obvode ktorej sa má požadovaný úkon právnej pomoci vykonať.)

(3)	Ak bola žiadosť cudzieho justičného orgánu o právnu pomoc doručená prokuratúre, ktorá nie je príslušná na jej vybavenie, bezodkladne ju odstúpi príslušnej prokuratúre a cudzí justičný orgán o odstúpení žiadosti o právnu pomoc vyrozumie.

(4)	Ak je žiadosť cudzieho justičného orgánu o právnu pomoc neúplná, požiada prokuratúra príslušná na jej vybavenie cudzí justičný orgán o doplnenie. Ak zo žiadosti o právnu pomoc nie je možné určiť príslušnosť prokuratúry, o doplnenie cudzí justičný orgán požiada prokuratúra, ktorej bola žiadosť o právnu pomoc doručená.

Článok 20
Použitie ustanovení právneho poriadku cudzieho štátu

(1)	Príslušný prokurátor postupuje pri vybavovaní žiadosti cudzieho justičného orgánu o právnu pomoc podľa právneho poriadku Slovenskej republiky.

(2)	Ustanovenia právneho poriadku cudzieho štátu môžu byť použité priamo na základe medzinárodnej zmluvy,) ak o to cudzí štát požiada a nie je to v rozpore so základnými zásadami právneho poriadku Slovenskej republiky a ochranou záujmov Slovenskej republiky.13)

(3)	Ak cudzí justičný orgán požiada o vykonanie úkonu právnej pomoci podľa právneho predpisu dožadujúceho štátu a nie je možný postup podľa odseku 2 alebo sa má úkon právnej pomoci vykonať na základe princípu vzájomnosti, o tom, či postup podľa právneho predpisu dožadujúceho štátu nie je v rozpore s ochranou záujmov Slovenskej republiky,13) rozhodne na návrh prokurátora okresný súd, v obvode ktorého sa má úkon právnej pomoci vykonať.

(4)	Rozhodnutie súdu o súlade vykonania úkonu právnej pomoci podľa právneho predpisu dožadujúceho štátu s ochranou záujmov Slovenskej republiky13) sa pri použití cudzieho právneho predpisu nevyžaduje, ak
a)	cudzí justičný orgán žiada o doručenie osobitným spôsobom alebo podľa právneho predpisu dožadujúceho štátu,
b)	ak cudzí justičný orgán žiada o poučenie osoby, ktorá má byť vypočutá ako obvinená, svedok alebo iný účastník konania podľa právneho predpisu dožadujúceho štátu.

Článok 21
Účasť cudzích justičných orgánov a ďalších osôb na úkonoch právnej pomoci

(1)	Cudzie justičné orgány nemôžu na území Slovenskej republiky samostatne vykonávať úkony právnej pomoci.

(2)	O žiadosti o povolenie účasti zástupcu cudzieho justičného orgánu a ďalších osôb na vykonaní úkonu právnej pomoci na území Slovenskej republiky rozhodne prokurátor príslušný na vybavenie žiadosti cudzieho justičného orgánu o právnu pomoc. Rozhodnutie musí obsahovať meno a priezvisko osoby, ktorej účasť na úkone právnej pomoci bola povolená, jej pracovné zaradenie, názov a adresu orgánu, ktorý zastupuje.

(3)	Prokurátor príslušný na vybavenie žiadosti cudzieho justičného orgánu o právnu pomoc bezodkladne informuje cudzí justičný orgán o rozhodnutí o žiadosti o povolenie účasti podľa odseku 2. Ak účasť zástupcu cudzieho justičného orgánu a ďalších osôb na vykonaní úkonu právnej pomoci na území Slovenskej republiky bola povolená, prokurátor bezodkladne oznámi cudziemu justičnému orgánu dátum, čas a miesto vykonania požadovaného úkonu právnej pomoci.

(4)	Ak v žiadosti o právnu pomoc nie sú uvedené otázky, ktoré majú byť vypočúvanej osobe pri výsluchu položené, prokurátor príslušný na vybavenie žiadosti o právnu pomoc vyžiada vopred zoznam otázok od cudzieho justičného orgánu.

(5)	Výsledky právnej pomoci vrátane zápisníc z úkonov je možné po vykonaní úkonov právnej pomoci protokolárne odovzdať zástupcom orgánov činných v trestnom konaní dožadujúceho štátu. V protokole o odovzdaní výsledkov právnej pomoci sa uvedie aj spôsob a lehota na vrátenie dôkazov, ak orgány Slovenskej republiky trvajú na ich vrátení z cudzieho štátu.

(6)	Prokurátor vybavujúci žiadosť o právnu pomoc môže žiadať od cudzieho justičného orgánu úhradu nákladov spojených s účasťou zástupcov cudzieho justičného orgánu a ďalších osôb, najmä tlmočníkov a znalcov na úkone právnej pomoci vykonanom na území Slovenskej republiky alebo ich časti. Ak je tlmočník prítomný na úkone právnej pomoci iba z dôvodu účasti cudzích justičných orgánov, prokurátor žiada o úhradu nákladov spojených s účasťou tlmočníka vždy.

Článok 22
Odklad úkonov právnej pomoci

(1)	Prokurátor príslušný na vybavenie žiadosti cudzieho justičného orgánu o právnu pomoc môže odložiť vykonanie požadovaného úkonu právnej pomoci, ak by jeho vykonanie mohlo ohroziť trestné konanie vedené v Slovenskej republike alebo ak jeho vykonanie, vzhľadom na konkrétne okolnosti prípadu, zo závažného dôvodu dočasne nie je možné.

(2)	O odklade vykonania úkonu právnej pomoci príslušný prokurátor bezodkladne informuje cudzí justičný orgán. Ak je to možné, s oznámením odkladu a jeho dôvodu príslušný prokurátor oznámi aj predpokladaný termín vykonania požadovaného úkonu právnej pomoci.

Článok 23
Odmietnutie vykonania úkonu právnej pomoci

(1)	Prokurátor príslušný na vybavenie žiadosti cudzieho justičného orgánu o právnu pomoc odmietne vykonanie požadovaného úkonu právnej pomoci, ak
a)	žiadosť cudzieho justičného orgánu o právnu pomoc neposkytuje dostatočný podklad pre vykonanie požadovaného úkonu právnej pomoci a cudzí justičný orgán ju napriek výzve v primeranej lehote nedoplnil,
b)	požadovaný úkon právnej pomoci nie je možné vykonať podľa právneho poriadku Slovenskej republiky a súd nepovolil vykonanie úkonu právnej pomoci podľa právneho predpisu dožadujúceho štátu,
c)	nie je splnená podmienka obojstrannej trestnosti a ide o vykonanie úkonu právnej pomoci, na ktorý sa vyžaduje príkaz súdu alebo prokurátora,
d)	vykonaniu požadovaného úkonu právnej pomoci bráni iný vážny dôvod.

(2)	Odmietnutie vykonania úkonu právnej pomoci je potrebné bezodkladne oznámiť cudziemu justičnému orgánu s uvedením dôvodu odmietnutia. Pri priamom právnom styku odmietnutie oznámi cudziemu justičnému orgánu prokurátor príslušný na vybavenie žiadosti. Pri zaslaní žiadosti o právnu pomoc prostredníctvom generálnej prokuratúry oznámi odmietnutie cudziemu justičnému orgánu generálna prokuratúra.

(3)	Krajská prokuratúra si v obvode svojej pôsobnosti môže vyhradiť správovú povinnosť vo vzťahu k odmietnutiu vykonania úkonu právnej pomoci okresnou prokuratúrou.

Článok 24
Doručovanie písomností

Adresátovi v Slovenskej republike je možné doručiť písomnosť
a)	spôsobom upraveným medzinárodnou zmluvou,)
b)	spôsobom upraveným právnym poriadkom Slovenskej republiky, ak doručovanie neupravuje medzinárodná zmluva alebo)
c)	spôsobom upraveným právnym poriadkom cudzieho štátu.

Článok 25
Zasielanie výsledkov právnej pomoci do cudzieho štátu

(1)	Výsledky vybavenia žiadosti o právnu pomoc sa do cudzieho štátu zasielajú rovnakou cestou, akou bola žiadosť o právnu pomoc doručená slovenským justičným orgánom, ak generálna prokuratúra neurčí inak.

(2)	Ak bola žiadosť o právnu pomoc doručená na vybavenie okresnej prokuratúre priamo ministerstvom spravodlivosti, výsledky právnej pomoci sú zasielané okresnou prokuratúrou priamo ministerstvu spravodlivosti, o čom okresná prokuratúra služobným postupom podá správu generálnej prokuratúre.

Článok 26
Náklady spojené s vykonávaním úkonov právnej pomoci

(1)	Ak medzinárodná zmluva neupravuje povinnosť cudzieho štátu zaslať žiadosť o právnu pomoc slovenským orgánom v slovenskom jazyku, preklad žiadosti do slovenského jazyka spravidla zabezpečí prokurátor príslušný na jej vybavenie, prípadne prokurátor, ktorý žiadosť o právnu pomoc prijal, ak bez jej prekladu nie je možné určiť príslušnosť prokuratúry na jej vybavenie.

(2)	Bežné náklady spojené s vykonávaním úkonov právnej pomoci, ktoré vznikli rezortu prokuratúry, znáša a uhradí príslušná prokuratúra, ak medzinárodná zmluva neustanovuje inak.

(3)	Ak cudzí justičný orgán žiada o vykonanie úkonu právnej pomoci, ktorým vzniknú mimoriadne náklady a žiadosť o právnu pomoc neobsahuje ubezpečenie o ich znášaní dožadujúcim štátom, prokurátor príslušný na vybavenie žiadosti o právnu pomoc komunikuje priamo s cudzím justičným orgánom o predpokladanej výške nákladov a spôsobe ich úhrady. O výsledku tejto komunikácie príslušný prokurátor bezodkladne podá správu generálnej prokuratúre.

(4)	Vyčíslenie nákladov, ktoré vznikli prokuratúre pri vykonávaní úkonov právnej pomoci, ich odôvodnenie a údaje o bankovom spojení predloží prokuratúra, ktorej náklady vznikli, prostredníctvom generálnej prokuratúry ministerstvu spravodlivosti za účelom ich uplatnenia od cudzieho štátu.

Článok 27
Súhlas na použitie výsledkov právnej pomoci pre iné konanie

Súhlas na použitie výsledkov právnej pomoci na účely iného konania než toho, v ktorom cudzí orgán požiadal o právnu pomoc, dáva na základe žiadosti cudzieho orgánu prokuratúra, v obvode ktorej bol vykonaný požadovaný úkon právnej pomoci.

TRETIA HLAVA
Niektoré osobitné úkony právnej pomoci

Článok 28
Spoločný vyšetrovací tím

(1)	Na podklade návrhu príslušného prokurátora alebo cudzieho justičného orgánu je generálna prokuratúra po predchádzajúcom prerokovaní s ministrom spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „minister spravodlivosti“) oprávnená uzavrieť dohodu o spoločnom vyšetrovacom tíme,) ak
a)	v trestnom konaní vedenom v Slovenskej republike alebo v jednom či viacerých iných štátoch sa vyžaduje vykonanie zložitých úkonov dokazovania alebo väčšieho počtu úkonov dokazovania,
b)	v trestných konaniach vedených v Slovenskej republike a v jednom či viacerých iných štátoch si okolnosti prípadu vyžadujú koordináciu a spoločný postup štátov.

(2)	Ak zriadenie spoločného vyšetrovacieho tímu navrhuje príslušný prokurátor, svoj návrh riadne odôvodní v žiadosti o zriadenie spoločného vyšetrovacieho tímu vypracovanej podľa manuálu) k vzorovej dohode o spoločnom vyšetrovacom tíme, ktorú predloží služobným postupom medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry s návrhom
a)	účelu a doby trvania spoločného vyšetrovacieho tímu, množstva a druhu predpokladaných úkonov a operačného plánu, ak sa navrhuje,
b)	zloženia spoločného vyšetrovacieho tímu orgánmi činnými v trestnom konaní a účasti cudzích orgánov, ak sú známe,
c)	právomoci orgánov činných v trestnom konaní v rámci spoločného vyšetrovacieho tímu a návrhu právomocí cudzích orgánov, ak sú známe,
d)	pracovného jazyka a spôsobu komunikácie vrátane komunikácie s médiami,
e)	miesta pôsobenia spoločného vyšetrovacieho tímu,
f)	refundácie nákladov činnosti spoločného vyšetrovacieho tímu z rozpočtu Eurojustu,
g)	dojednania o záverečnom hodnotení spoločného vyšetrovacieho tímu,
h)	určenia výnimky z vecnej a miestnej príslušnosti prokurátora, ak to okolnosti prípadu vyžadujú na zabezpečenie plnenia úloh prokuratúry alebo vykonanie žiadosti cudzieho justičného orgánu.

(3)	Ak zriadenie spoločného vyšetrovacieho tímu navrhuje orgán cudzieho štátu a žiadosť doručí medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry priamo, prokurátor medzinárodného odboru generálnej prokuratúry požiada prostredníctvom krajskej prokuratúry príslušného prokurátora o písomné stanovisko v rozsahu podľa odseku 2.

(4)	Ak zriadenie spoločného vyšetrovacieho tímu navrhuje orgán cudzieho štátu a žiadosť o jeho zriadenie doručí priamo príslušnému prokurátorovi, ten žiadosť preskúma a v prípade kladného stanoviska ju predloží aj so svojím vyjadrením v rozsahu podľa odseku 2 služobným postupom medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry. Ak je stanovisko príslušného prokurátora záporné, o nemožnosti alebo nevhodnosti zriadiť spoločný vyšetrovací tím písomne upovedomí dožadujúci orgán s uvedením dôvodov záporného stanoviska, žiadosť o zriadenie spoločného vyšetrovacieho tímu vráti cudziemu orgánu a rovnopis upovedomenia predloží služobným postupom medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry.

(5)	Vedúci spoločného vyšetrovacieho tímu raz za šesť mesiacov predkladá generálnej prokuratúre správu o činnosti spoločného vyšetrovacieho tímu, v ktorej vyhodnotí najmä plnenie cieľa, na ktorý bol spoločný vyšetrovací tím zriadený.

(6)	Ak je potrebné predĺžiť platnosť trvania dohody o zriadení spoločného vyšetrovacieho tímu, zmeniť jeho členov alebo vykonať iné doplnenia dohody, tieto zmeny sa vyhotovujú písomne vo forme dodatku, ktorý tvorí prílohu pôvodnej dohody, ak v dohode o zriadení spoločného vyšetrovacieho tímu nie je uvedené inak. Návrh na vypracovanie dodatku k pôvodnej dohode o zriadení spoločného vyšetrovacieho tímu predkladá príslušný prokurátor generálnej prokuratúre služobným postupom v primeranom predstihu; pri predĺžení doby, na ktorú bol spoločný vyšetrovací tím zriadený, tak urobí najmenej jeden mesiac pred termínom skončenia činnosti stanoveným v dohode o zriadení spoločného vyšetrovacieho tímu.

(7)	Dohodu o zriadení spoločného vyšetrovacieho tímu a jej dodatky podpisuje za slovenskú stranu riaditeľ medzinárodného odboru generálnej prokuratúry.)

Článok 29
Utajené vyšetrovanie

Utajeným vyšetrovaním sa rozumie povolenie na pôsobenie agenta,) ktorým je policajt jedného štátu na území iného štátu. Ak príslušný prokurátor žiada iný štát alebo je dožiadaný o túto formu justičnej spolupráce (použitie agenta iného štátu na území Slovenskej republiky alebo agenta Slovenskej republiky na území iného štátu na účely trestného konania vedeného v Slovenskej republike), musí postupovať v spolupráci s príslušnými policajnými orgánmi a policajnými útvarmi za podmienok ustanovených v Trestnom poriadku.

Použitie agenta
Článok 30
Použitie agenta na žiadosť slovenských justičných orgánov15)

(1)	Ak je v trestnom konaní vedenom v Slovenskej republike potrebné požiadať cudzí štát o právnu pomoc za účelom získania súhlasu na pôsobenie agenta na území dožiadaného štátu, príslušný prokurátor vypracuje na základe podkladov poskytnutých dozorovým prokurátorom žiadosť o právnu pomoc.

(2)	Žiadosť o právnu pomoc za účelom získania súhlasu cudzieho štátu na pôsobenie agenta príslušný prokurátor vypracuje, ak
a)	bol vydaný príkaz na použitie agenta na území Slovenskej republiky a z jeho činnosti vyplýva alebo na základe informácií získaných vyšetrovaním je dôvodný predpoklad, že pôsobenie agenta sa presunie do cudzieho štátu,
b)	na území Slovenskej republiky nebol vydaný príkaz na použitie agenta, ale na základe informácií získaných vyšetrovaním existuje dôvodný predpoklad, že na zabezpečenie dôkazov pre trestné konanie vedené v Slovenskej republike je použitie agenta v cudzom štáte nevyhnutné.

(3)	Žiadosť o právnu pomoc podľa odseku 2 príslušný prokurátor spracuje aj vtedy, ak na území Slovenskej republiky má pôsobiť ako agent policajt Českej republiky.)

(4)	Žiadosť o právnu pomoc musí okrem náležitostí uvedených v čl. 9 a osobitnom zákone) obsahovať aj konštatovanie
a)	existencie podmienok ustanovených vnútroštátnym právnym poriadkom dožiadaného štátu pre použitie inštitútu agenta a 
b)	nevyhnutnosti použitia inštitútu agenta, bez ktorého by bolo objasnenie skutkového stavu danej trestnej veci podstatne sťažené.

(5)	Žiadosť o právnu pomoc za účelom získania súhlasu s pôsobením agenta na území dožiadaného štátu sa do cudziny doručuje ako utajovaná skutočnosť. Skutočná totožnosť agenta sa v žiadosti o právnu pomoc neuvádza.

(6)	Pred predložením žiadosti o právnu pomoc príslušnému orgánu cudzieho štátu) v rámci priamej justičnej spolupráce alebo služobným postupom generálnej prokuratúre príslušný prokurátor predbežne prerokuje podmienky pôsobenia agenta v Slovenskej republike s osobitným útvarom Policajného zboru a dožiadaným justičným orgánom cudzieho štátu, a to najmä
a)	personálnu, logistickú a technickú podporu,
b)	potrebné opatrenia na ochranu agenta počas jeho pôsobenia na cudzom území,
c)	riadenie agenta,
d)	utajenie totožnosti a zaistenie bezpečnosti agenta aj po ukončení jeho použitia; skutočnú totožnosť policajta pôsobiaceho ako agent nie je možné odhaliť ani inak prezradiť, a to ani v konaní pred súdom, bez predchádzajúceho súhlasu príslušného prokurátora,
e)	trvanie utajeného vyšetrovania,
f)	podrobné podmienky a právne postavenie agentov počas utajených vyšetrovaní.

(7)	Ak nemôže byť z dôvodu osobitnej naliehavosti podaná žiadosť podľa odseku 1 pred prekročením štátnej hranice a existuje nebezpečenstvo, že bez použitia agenta na území druhej zmluvnej strany by bola odhalená totožnosť alebo legenda agenta, jeho použitie na území druhej zmluvnej strany je prípustné bez predchádzajúceho súhlasu príslušného justičného orgánu dožiadanej zmluvnej strany, ak tak ustanovuje medzinárodná zmluva.

Použitie agenta na žiadosť cudzích justičných orgánov

Článok 31
Použitie agenta cudzieho štátu

(1)	Príslušný prokurátor, ktorému bola doručená žiadosť cudzieho štátu o právnu pomoc za účelom udelenia súhlasu s pôsobením cudzieho agenta23) na území Slovenskej republiky, túto preskúma najmä z hľadiska
a)	splnenia podmienok na vydanie príkazu na použitie agenta,32)
b)	splnenia podmienok ustanovených zákonom) na osobu, ktorá má pôsobiť utajene alebo pod legendou.

(2)	Žiadosť podľa odseku 1 musí okrem náležitostí uvedených v čl. 9 a osobitnom zákone34) obsahovať aj
a)	dobu trvania utajeného vyšetrovania,
b)	špecifikáciu rozhodnutia o použití agenta v štáte pôvodu,
c)	podrobné podmienky a právne postavenie agenta podľa právnych predpisov v dožadujúcom štáte,
d)	skutkové a iné okolnosti odôvodňujúce použitie agenta na území Slovenskej republiky.

(3)	Príslušný prokurátor prerokuje podmienky pôsobenia agenta v Slovenskej republike s osobitným útvarom Policajného zboru, ktorý zabezpečí
a)	personálnu, logistickú a technickú podporu,
b)	potrebné opatrenia na ochranu agenta počas jeho pôsobenia na území Slovenskej republiky,
c)	riadenie agenta,
d)	utajenie totožnosti a zaistenie bezpečnosti agenta aj po ukončení jeho použitia.

(4)	Po overení splnenia podmienok na predloženie návrhu na vydanie príkazu na použitie agenta a podmienok na pôsobenie agenta na území Slovenskej republiky príslušný prokurátor predloží sudcovi pre prípravné konanie) návrh na vydanie príkazu na použitie agenta; v naliehavom prípade postupuje prokurátor postupom podľa osobitného zákona.)

Článok 32
Použitie agenta – policajta)

(1)	Príslušný prokurátor, ktorému bola doručená žiadosť cudzieho štátu o právnu pomoc formou použitia agenta na území Slovenskej republiky na účely trestného konania vedeného v cudzom štáte, ktorá spĺňa všetky podmienky a náležitosti uvedené v čl. 31 ods. 1 až 3, prerokuje možnosť takého postupu s osobitným útvarom Policajného zboru. Príslušný prokurátor následne postupuje podľa čl. 31 ods. 4.

(2)	Pravá totožnosť agenta vystupujúceho pod legendou musí zostať utajená aj po skončení použitia agenta. O tejto skutočnosti, ako aj o tom, že agenta možno vypočúvať len vo výnimočných prípadoch a za použitia primeranej ochrany, musí byť dožadujúci orgán upovedomený skôr, ako príslušný prokurátor podá návrh na vydanie príkazu na použitie agenta na území Slovenskej republiky.

Cezhraničné sledovanie
Článok 33
Cezhraničné sledovanie na žiadosť slovenských justičných orgánov15)

(1)	Ak z dôkazov zabezpečených v trestnom konaní vedenom príslušnými orgánmi Slovenskej republiky vyplýva potreba požiadať cudzí štát o cezhraničné sledovanie, vypracuje príslušný prokurátor žiadosť o právnu pomoc na základe podkladov poskytnutých prokurátorom vykonávajúcim dozor nad dodržiavaním zákonnosti v prípravnom konaní v trestnej veci, v ktorej sa žiada o právnu pomoc.

(2)	Žiadosť podľa odseku 1 musí obsahovať odkaz na medzinárodnú zmluvu, podľa ktorej sa cezhraničné sledovanie vykoná. Príkaz na vykonanie cezhraničného sledovania vydá v prípravnom konaní prokurátor. Vydaný príkaz má extrateritoriálne účinky a pre orgány cudzieho štátu potvrdzuje zákonnosť žiadaného sledovania. Prokurátor podľa povahy veci vydá aj ďalšie príkazy podľa Trestného poriadku, prípadne podá návrh na ich vydanie súdom.)

(3)	V naliehavých prípadoch, ak bol vydaný príkaz na sledovanie na území Slovenskej republiky,) je možné vykonať cezhraničné sledovanie aj bez predchádzajúcej žiadosti o právnu pomoc na základe súhlasu príslušného orgánu cudzieho štátu. Príslušný prokurátor následne požiada cudzí justičný orgán o dodatočné povolenie sledovania na jeho území formou žiadosti o právnu pomoc. Ak cudzí justičný orgán neudelí dodatočný súhlas, zabezpečené dôkazy nemôžu byť použité v ďalšom konaní.

Článok 34
Cezhraničné sledovanie na žiadosť cudzích justičných orgánov23)

(1)	Súhlas s cezhraničným sledovaním cudzích orgánov na území Slovenskej republiky v naliehavých prípadoch bez predchádzajúcej žiadosti o právnu pomoc udeľuje orgán uvedený v medzinárodnej zmluve, na základe ktorej sa cezhraničné sledovanie vykoná alebo vo vyhláseniach Slovenskej republiky k tejto zmluve,) inak orgán uvedený v osobitnom zákone.) Súhlas je možné udeliť len po splnení podmienok uvedených v medzinárodnej zmluve.

(2)	Po doručení žiadosti cudzieho orgánu o vykonanie cezhraničného sledovania príslušný prokurátor vydá príkaz v súlade s osobitným zákonom, prípadne podá návrh na jeho vydanie súdom.40)

Videokonferencia

Článok 35
Výsluch s použitím prostriedkov na prenos zvuku a obrazu na žiadosť justičného orgánu Slovenskej republiky

(1)	Ak sú splnené podmienky uvedené v osobitnom zákone,) alebo ak z iných vážnych dôvodov nie je vhodné, účelné alebo možné, aby sa osoba, ktorá má byť vypočutá, dostavila osobne na územie Slovenskej republiky, môže príslušný prokurátor požiadať cudzí justičný orgán o zabezpečenie výsluchu obvineného, svedka alebo znalca prostredníctvom technického zariadenia na prenos obrazu a zvuku na základe žiadosti o právnu pomoc.

(2)	Žiadosť podľa odseku 1 musí okrem náležitostí uvedených v čl. 9 a osobitnom zákone34) obsahovať
a)	základné otázky, ktoré majú byť vypočúvanej osobe položené,
b)	funkčnú identifikáciu osoby,) ktorá bude vykonávať výsluch na území Slovenskej republiky,
c)	dôvod, pre ktorý nie je vhodné, účelné alebo možné, aby osoba bola vypočutá na území Slovenskej republiky a
d)	doslovné znenie zákonných ustanovení právneho poriadku Slovenskej republiky, podľa ktorých sa bude pri výsluchu postupovať.

(3)	Po doručení potvrdenia cudzieho justičného orgánu o prijatí žiadosti podľa odseku 1 príslušný prokurátor zabezpečí zistenie kompatibility technických zariadení, ako aj ďalšiu komunikáciu s dožiadaným orgánom ohľadom doplnenia žiadosti o právnu pomoc a informácií o vykonaní úkonu právnej pomoci.

(4)	Príslušný prokurátor vykoná výsluch s použitím prostriedkov na prenos zvuku a obrazu podľa osobitného zákona.) Pri výsluchu príslušný prokurátor zohľadní opatrenia cudzieho justičného orgánu smerujúce k tomu, aby neboli porušené základné princípy právneho poriadku dožiadaného štátu; ak tejto požiadavke nemôže vyhovieť a ak sa nedohodne o spôsobe vykonávania výsluchu, výsluch ukončí.

Článok 36
Výsluch s použitím prostriedkov na prenos zvuku a obrazu 
na žiadosť cudzieho štátu

(1)	Na základe žiadosti o právnu pomoc cudzieho justičného orgánu, ak sú splnené podmienky uvedené v Trestnom poriadku alebo ak z iných vážnych dôvodov nie je vhodné, účelné alebo možné, aby sa osoba, ktorá má byť vypočutá, dostavila osobne na územie dožadujúceho štátu, môže sa výsluch vykonať s použitím prostriedkov na prenos zvuku a obrazu. Vykonanie výsluchu zabezpečí príslušný prokurátor. Ak dožadujúci orgán žiada o vykonanie úkonu sudcom, prokurátor odstúpi žiadosť o právnu pomoc na vykonanie požadovaného úkonu právnej pomoci miestne príslušnému súdu.

(2)	Výsluch osoby s použitím prostriedkov na prenos zvuku a obrazu možno vykonať
a)	na základe medzinárodnej zmluvy) alebo 
b)	na základe vzájomnosti s primeraným použitím ustanovení Trestného poriadku.

(3)	Výsluch obvineného alebo podozrivého s použitím prostriedkov na prenos zvuku a obrazu možno vykonať len s jeho súhlasom, podľa práva štátu, ktorého orgán o vykonanie úkonu právnej pomoci žiada a po rozhodnutí súdu podľa osobitného zákona,) ak medzinárodná zmluva neustanovuje inak.)

(4)	Na predvolanie osoby, ktorá má byť vypočutá podľa odseku 1, sa primerane použijú ustanovenia osobitného zákona.)

(5)	Pred začatím výsluchu podľa odseku 1 prokurátor vykonávajúci úkon overí totožnosť vypočúvanej osoby a primerane ju poučí podľa právneho poriadku Slovenskej republiky; overenie totožnosti a poučenie vypočúvanej osoby sa zaznamená do zápisnice. Počas výsluchu prokurátor dozerá na dodržiavanie základných zásad právneho poriadku Slovenskej republiky a ak sa domnieva, že v priebehu výsluchu dochádza k ich porušeniu, výsluch preruší a zabezpečí nápravu.

(6)	Vypočúvaná osoba má právo odmietnuť vypovedať podľa právnej úpravy dožiadaného štátu alebo podľa právnej úpravy dožadujúceho štátu. O tejto možnosti musí byť poučená.

(7)	Ak vypočúvaná osoba odmietne vypovedať, hoci podľa osobitného zákona) má povinnosť vypovedať, primerane sa použijú ustanovenia Trestného poriadku.

(8)	Ak žiadosť cudzieho justičného orgánu neobsahuje základné otázky, ktoré majú byť vypočúvanej osobe položené alebo doslovné znenie ustanovení právnych predpisov cudzieho štátu, podľa ktorých sa má výsluch vykonať, vyžiada si prokurátor ich doplnenie.

(9)	Ak je potrebné poskytnúť vypočúvanej osobe ochranu a sú splnené podmienky podľa osobitného zákona,) prokurátor postupuje podľa príslušných ustanovení osobitného zákona.52)

Článok 37
Predbežné úkony prokurátora na zabezpečenie výsluchu s použitím prostriedkov na prenos zvuku a obrazu

(1)	Pred vykonaním výsluchu s použitím prostriedkov na prenos zvuku a obrazu príslušný prokurátor s primeraným predstihom preverí dostupnosť a funkčnosť technického zariadenia, ktoré má byť použité na vykonanie úkonu právnej pomoci a zabezpečí lokalizáciu osoby, ktorú je potrebné vypočuť. Na žiadosť dožadujúceho justičného orgánu alebo osoby, ktorá sa má vypočuť, príslušný prokurátor zabezpečí k výsluchu tlmočníka.

(2)	Príslušný prokurátor konzultuje vopred s dožadujúcim orgánom úhradu
a)	nákladov zriadenia videospojenia, 
b)	nákladov súvisiacich s prevádzkou videospojenia na území Slovenskej republiky,
c)	nákladov na odmenu poskytnutú tlmočníkovi a
d)	náhrady poskytnutej svedkovi alebo znalcovi a ich cestovných nákladov na území Slovenskej republiky.

(3)	Ak dožadujúci orgán refundáciu nákladov a náhrad podľa odseku 2 Slovenskej republike nepotvrdí, hoci mu táto povinnosť vyplýva z medzinárodnej zmluvy, príslušný prokurátor vykonanie úkonu právnej pomoci odmietne.

TRETIA ČASŤ
PREVZATIE A ODOVZDANIE TRESTNEJ VECI

PRVÁ HLAVA
Prevzatie trestnej veci z cudziny

Prvý oddiel
Prevzatie trestného konania podľa medzinárodnej zmluvy 

Článok 38

(1)	Trestné konanie je možné prevziať z cudzieho štátu na základe žiadosti cudzieho justičného orgánu o prevzatie trestného konania, ak skutok, pre ktorý je v cudzom štáte vedené trestné konanie, je trestným aj podľa právneho poriadku Slovenskej republiky a spadá do jurisdikcie orgánov Slovenskej republiky čl. 3 písm. k) druhý bod.
(2)	O žiadosti cudzieho justičného orgánu o prevzatie trestného konania rozhoduje generálna prokuratúra, ak medzinárodná zmluva neustanovuje inak.)

(3)	Generálna prokuratúra preskúma žiadosť cudzieho justičného orgánu o prevzatie trestného konania a pripojený spisový materiál z hľadiska splnenia požiadaviek vyplývajúcich z medzinárodnej zmluvy a osobitných predpisov.)

(4)	Ak je žiadosť o prevzatie trestného konania doručená priamo prokuratúre nižšieho stupňa a medzinárodná zmluva neumožňuje pri prevzatí trestného konania priamy právny styk, príslušná prokuratúra odovzdá takú žiadosť s pripojeným spisovým materiálom bezodkladne generálnej prokuratúre, ktorá postupuje tak, ako by jej bola žiadosť o prevzatie trestného konania doručená cudzím justičným orgánom.

(5)	Ak žiadosť o prevzatie trestného konania a k nej pripojený spisový materiál neposkytuje dostatok podkladov pre rozhodnutie o prevzatí trestného konania, generálna prokuratúra požiada cudzí justičný orgán o jej doplnenie; obdobne sa postupuje aj vtedy, keď sú známe okolnosti, na základe ktorých by mohlo dôjsť k späťvzatiu žiadosti o prevzatie trestného konania cudzím justičným orgánom.

(6)	Ak sú splnené podmienky na prevzatie trestného konania, generálna prokuratúra rozhodne o prevzatí trestného konania a dá podnet príslušnej prokuratúre na ďalší postup podľa osobitného zákona.) Generálna prokuratúra spolu s podnetom odovzdá príslušnej prokuratúre žiadosť o prevzatie trestného konania cudzieho justičného orgánu, doručený spisový materiál a záznam generálnej prokuratúry o prevzatí trestného konania.

(7)	O rozhodnutí prevziať trestné konanie generálna prokuratúra vyrozumie cudzí justičný orgán a informuje o tom ministerstvo spravodlivosti.)

(8)	Záznam generálnej prokuratúry o prevzatí trestného konania je súčasťou vyšetrovacieho spisu a musí obsahovať
a)	označenie orgánu, ktorý žiadosť podáva (dožadujúci orgán),
b)	odkaz na použitú medzinárodnú zmluvu, 
c)	údaje o osobe, proti ktorej je trestné konanie vedené, údaje o jej štátnom občianstve, trvalom pobyte,
d)	právna kvalifikácia (predbežná) podľa právneho poriadku Slovenskej republiky,
e)	konštatovanie, že skutok je trestným činom podľa právneho poriadku dožadujúcej strany a právneho poriadku Slovenskej republiky alebo priestupkom podľa právneho poriadku Slovenskej republiky, prevzatie ktorého umožňuje medzinárodná zmluva,
f)	konštatovanie, že trestné stíhanie nie je premlčané,
g)	rozhodnutie o prevzatí trestného konania s odkazom na príslušné ustanovenie osobitného zákona.56)

(9)	Ak bola generálnej prokuratúre doručená žiadosť cudzieho justičného orgánu o prevzatie trestného konania a medzinárodná zmluva umožňuje priamy právny styk pri preberaní trestného konania, generálna prokuratúra postúpi žiadosť o prevzatie trestného konania so spisovým materiálom na rozhodnutie príslušnej prokuratúre; odseky 3, 5 a 6 až 8 sa použijú primerane.

Článok 39

Ak podmienky na prevzatie trestného konania nie sú splnené, prokurátor, ktorý rozhoduje o žiadosti cudzieho orgánu o prevzatie trestného konania, vráti vec dožadujúcemu orgánu s uvedením dôvodov, pre ktoré trestné konanie nebolo prevzaté.

Konanie po prevzatí trestnej veci z cudziny

Článok 40

Po prevzatí trestného konania sa na ďalší postup v trestnom konaní použijú ustanovenia právneho poriadku Slovenskej republiky.

Článok 41

(1)	Ak k žiadosti o prevzatie trestného konania a doručenému spisovému materiálu nie je pripojený ich preklad do slovenského jazyka a medzinárodná zmluva túto povinnosť neukladá, príslušný prokurátor zabezpečí úradný preklad spisového materiálu do slovenského jazyka postupom podľa osobitného zákona.) Po zabezpečení prekladu príslušný prokurátor odovzdá spisový materiál policajtovi na ďalší postup podľa Trestného poriadku.

(2)	Úkon vykonaný cudzím justičným orgánom v súlade s jeho právnym poriadkom má rovnakú platnosť v Slovenskej republike, ako by ho vykonali slovenské orgány za podmienky, že jeho prijatie nedá tomuto úkonu väčšiu dôkaznú hodnotu, ako má v dožadujúcom štáte.

(3)	Ak skutok, ktorý je predmetom žiadosti o prevzatie trestného konania, napĺňa znaky priestupku, prevzatie ktorého umožňuje medzinárodná zmluva,) prokurátor, ak nerozhodne sám, postúpi vec policajtovi na odovzdanie veci príslušnému orgánu na prejednanie priestupku alebo iného správneho deliktu.

(4)	Ak po prevzatí trestného konania vyjde najavo skutočnosť, ktorá by bola dôvodom na neprijatie žiadosti o prevzatie trestnej veci podľa medzinárodnej zmluvy alebo iný dôvod, pre ktorý je možné úplne alebo čiastočne odmietnuť prijatie žiadosti, príslušný prokurátor (ak nerozhodoval o prevzatí trestného konania vo vlastnej kompetencii) predloží prokuratúre, ktorá rozhodovala o žiadosti o prevzatie trestného konania, návrh na odvolanie prijatia žiadosti o prevzatie trestného konania s uvedením dôvodu. K návrhu pripojí spisový materiál vzťahujúci sa na vec. Ak bolo vo veci začaté trestné stíhanie, predloženiu návrhu prokurátora predchádza vydanie uznesenia o prerušení trestného stíhania na území Slovenskej republiky.

(5)	Ak v priebehu prevzatého trestného konania vyjde najavo dôvod, na základe ktorého je možné predpokladať, že účel trestného konania sa efektívnejšie dosiahne v cudzom štáte, ktorý odovzdal trestné konanie, ako v trestnom konaní vedenom na území Slovenskej republiky, prichádza do úvahy postup podľa druhej hlavy tretej časti.

Článok 42

(1)	Na trestnoprávne posúdenie skutku v doprave spáchaného v cudzom štáte sa použijú dopravné právne predpisy platné na území štátu, kde došlo k spáchaniu skutku.

(2)	Ak k žiadosti o prevzatie trestného konania nebolo pripojené znenie porušených dopravných právnych predpisov platných na území štátu, kde došlo k spáchaniu skutku, ich vyžiadanie od cudzieho justičného orgánu zabezpečí prokurátor, ktorý rozhoduje o žiadosti o prevzatie trestného konania.

Článok 43
Prekážka právoplatne rozhodnutej veci

Ak po prevzatí trestného konania vyjde najavo, že vo vzťahu ku skutku, ktorý je predmetom žiadosti o prevzatie trestného konania, existuje prekážka právoplatne rozhodnutej veci podľa medzinárodnej zmluvy,) prokurátor podľa štádia trestného konania vec odloží alebo trestné stíhanie zastaví pre neprípustnosť trestného stíhania, nakoľko tak ustanovuje medzinárodná zmluva.)

Druhý oddiel 
Prevzatie trestného konania vo väzobnej veci

Článok 44

(1)	Ak je súčasťou žiadosti o prevzatie trestného konania návrh na prevzatie osoby, ktorá sa v čase podania tejto žiadosti nachádza na území cudzieho štátu vo väzbe (ďalej len „väzobné trestné konanie“), prokurátor, ktorý rozhoduje o žiadosti cudzieho justičného orgánu o prevzatie trestného konania preskúma predložený spisový materiál aj z hľadiska, či obsahuje dostatok podkladov pre začatie trestného stíhania a vznesenie obvinenia osobe, proti ktorej sa trestné konanie vedie.

(2)	Pri prevzatí väzobného trestného konania sa dodržujú tieto hlavné zásady:
a)	fyzickému prevzatiu obvineného predchádza záväzné kladné vyjadrenie prokuratúry k žiadosti o prevzatie väzobného trestného konania,
b)	v čase fyzického prevzatia obvineného orgánmi činnými v trestnom konaní Slovenskej republiky musí byť na území Slovenskej republiky začaté trestné stíhanie v prevzatej trestnej veci a prevzatej osobe vznesené obvinenie, ak jej už skôr nebolo vznesené obvinenie pre totožný skutok,
c)	o fyzickom prevzatí obvineného musí byť spísaný protokol, ktorý podpíšu zástupcovia odovzdávajúcej a preberajúcej strany.

Článok 45

(1)	Ak sú splnené podmienky pre rozhodnutie o prevzatí väzobného trestného konania a zároveň sú dané dôvody na začatie trestného stíhania a vznesenie obvinenia osobe, proti ktorej sa vedie trestné konanie v cudzom štáte, prokurátor oznámi cudziemu justičnému orgánu svoj úmysel prevziať trestné konanie aj s obvineným vo väzbe. Zároveň cudziemu justičnému orgánu oznámi, že právne účinky prevzatia trestného konania nastanú dňom fyzického prevzatia obvineného orgánmi činnými v trestnom konaní Slovenskej republiky.

(2)	Ak o prevzatí väzobného trestného konania rozhoduje generálna prokuratúra, prokuratúre príslušnej na vedenie trestného konania súčasne oznámi úmysel prevziať trestné konanie aj s obvineným vo väzbe a postúpi jej spisový materiál vzťahujúci sa na vec pre potreby trestného konania.

(3)	Termín a miesto prevzatia obvineného z cudzieho štátu dohodne s cudzím justičným orgánom prokuratúra, ktorá rozhoduje o prevzatí trestného konania.

(4)	Ak o prevzatí trestného konania rozhoduje generálna prokuratúra alebo krajská prokuratúra, táto bezodkladne vyrozumie prokuratúru príslušnú na vedenie trestného konania o dohodnutom termíne a mieste fyzického prevzatia obvineného.

(5)	Organizačné a technické zabezpečenie prevzatia obvineného na dohodnutom mieste zabezpečí príslušný prokurátor v súčinnosti s policajtom.

(6)	Po fyzickom prevzatí obvineného od cudzieho justičného orgánu príslušný prokurátor zabezpečí
a)	oznámenie uznesenia o vznesení obvinenia obvinenému,
b)	zadržanie obvineného postupom podľa Trestného poriadku a
c)	prevoz obvineného tak, aby mohol byť v lehote ustanovenej Trestným poriadkom podaný návrh príslušnému súdu na vzatie obvineného do väzby.

Článok 46
Protokol o väzobnom prevzatí obvineného z cudziny

(1)	O prevzatí obvineného od zástupcu cudzieho justičného orgánu spíše prokurátor protokol, obsahom ktorého sú tieto údaje:
a)	meno a priezvisko obvineného, dátum narodenia, rodné číslo, štátna príslušnosť, ostatné známe bydlisko v odovzdávajúcom štáte a miesto ostatného trvalého pobytu na území Slovenskej republiky, číslo cestovného pasu prípadne iného osobného dokladu alebo potvrdenia o totožnosti obvineného s označením orgánu, ktorý takéto potvrdenie vydal, ak je možné tieto údaje zistiť,
b)	údaje o zdravotnom stave obvineného, vrátane vyjadrenia, že obvinený neprišiel do styku s infekčnými alebo prenosnými chorobami,
c)	údaje o prípadnej zvýšenej nebezpečnosti obvineného,
d)	údaje o osobných predmetoch obvineného a veciach, ako aj písomnostiach, ktoré s osobou obvineného preberá,
e)	údaje o dátume a čase, kedy a ktorým cudzím justičným orgánom bol obvinený prepustený na slobodu z väzby,
f)	údaje o dátume a čase, kedy a od ktorého cudzieho justičného orgánu bol obvinený prevzatý.

(2)	Protokol podľa odseku 1 potvrdí prokurátor odtlačkom okrúhlej pečiatky a vlastnoručným podpisom. Protokol podpíše zástupca cudzieho justičného orgánu, ktorému sa odovzdá jedno vyhotovenie protokolu.

(3)	Príslušný prokurátor bezodkladne zašle fotokópiu protokolu o prevzatí obvineného prokuratúre, ktorá rozhodla o prevzatí trestného stíhania obvineného.

Informačná a správová povinnosť 

Článok 47

(1)	Prokuratúra, ktorá rozhodla o žiadosti cudzieho justičného orgánu o prevzatí trestného konania, informuje cudzí justičný orgán o právoplatnom ukončení trestného konania zaslaním odpisu právoplatného rozhodnutia vo veci; ak cudzí justičný orgán požiada o informáciu o stave trestného konania v Slovenskej republike, informuje ho aj o iných rozhodnutiach, ktoré boli v tomto konaní vydané.

(2)	Pri prevzatí trestného konania v rámci priameho právneho styku povinnosť podľa odseku 1 vo vzťahu k cudziemu justičnému orgánu plní príslušný prokurátor.

Článok 48

Príslušný prokurátor podáva prokuratúre, ktorá rozhodla na základe žiadosti cudzieho justičného orgánu o prevzatí trestného konania, správu o stave prevzatého trestného konania s predložením príslušného rozhodnutia v týchto prípadoch: 
a)	správu o začatí trestného stíhania a vznesení obvinenia,
b)	správu o právoplatnom rozhodnutí vo veci vydanom v predsúdnom konaní,
c)	správu o skončení prípravného konania,
d)	správu o právoplatnom ukončení trestného konania; na predloženom odpise, prípadne overenej kópii právoplatného rozhodnutia vo veci je vyznačená doložka právoplatnosti,
e)	v ostatných prípadoch podľa pokynov nadriadenej prokuratúry.

Článok 49

Krajská prokuratúra si v rámci svojej riadiacej a kontrolnej činnosti voči okresným prokuratúram v jej územnej pôsobnosti môže vyhradiť správovú povinnosť vo vzťahu k trestným konaniam prevzatým v priamom právnom styku.

Tretí oddiel
Prevzatie trestného konania bez zmluvného základu

Článok 50

O žiadosti cudzieho štátu o prevzatie trestného konania, s ktorým Slovenská republika nemá uzatvorenú medzinárodnú zmluvu o odovzdávaní trestného konania, rozhoduje generálna prokuratúra.

Článok 51

Trestné konanie je možné prevziať z cudzieho štátu, ak páchateľom skutku, pre ktorý je vedené trestné konanie v cudzom štáte, je občan Slovenskej republiky alebo iná osoba v pôsobnosti právneho poriadku Slovenskej republiky,) tento skutok je trestným činom aj podľa právneho poriadku Slovenskej republiky a trestné stíhanie nie je premlčané.)

Článok 52

Na prevzatie trestného konania bez zmluvného základu a na konanie po jeho prevzatí sa použijú primerane čl. 38 až 49.

Štvrtý oddiel
Prijatie trestného oznámenia z cudziny

Článok 53

(1)	O oznámení cudzieho justičného orgánu, ktoré môže viesť k trestnému stíhaniu pred súdmi Slovenskej republiky, rozhoduje generálna prokuratúra, ak medzinárodná zmluva neustanovuje inak.)

(2)	O prijatí trestného oznámenia vyhotoví generálna prokuratúra záznam, ktorý je súčasťou vyšetrovacieho spisu a ktorý spolu so spisovým materiálom postúpi príslušnej prokuratúre na konanie podľa príslušných ustanovení Trestného poriadku. Rovnako sa postupuje aj vtedy, keď skutok, ktorý je predmetom trestného oznámenia, napĺňa znaky priestupku, prevzatie ktorého umožňuje medzinárodná zmluva.

(3)	O prijatí trestného oznámenia generálna prokuratúra vyrozumie cudzí justičný orgán, ktorému zároveň oznámi, ktorej prokuratúre bola vec odstúpená na ďalší služobný postup.

(4)	Ak z obsahu žiadosti o prijatie trestného oznámenia a pripojeného spisového materiálu je zistiteľné, že v cudzine boli vykonané úkony trestného konania a procesným spôsobom boli zabezpečené dôkazy, ich použiteľnosť je potrebné hodnotiť v súlade s Trestným poriadkom tak, že im nemožno priznať väčšiu dôkaznú hodnotu, ako by tieto úkony mali v štáte, kde boli vykonané. Pri pochybnosti o použiteľnosti procesného úkonu vykonaného v cudzine prokurátor rozhodujúci o žiadosti o prijatie trestného oznámenia si vyžiada vyjadrenie od príslušného cudzieho justičného orgánu.

(5)	Na rozhodnutie o prijatí trestného oznámenia prokuratúrou nižšieho stupňa sa primerane použijú ustanovenia odsekov 2, 3 a 5.

(6)	Na trestné oznámenie doručené z cudziny priamo oznamovateľom, ktorý je fyzickou osobou alebo právnickou osobou, sa vyššie uvedené ustanovenia nevzťahujú. V spornom prípade prokurátor postupuje podľa príslušných ustanovení Trestného poriadku.

(7)	Informačnú povinnosť voči cudziemu justičnému orgánu vykonáva príslušný prokurátor až do právoplatného skončenia trestného konania. O právoplatnom ukončení trestného konania informuje cudzí justičný orgán zaslaním odpisu konečného právoplatného rozhodnutia alebo jeho overenej kópie. Vo veciach oddelenia závažnej kriminality generálnej prokuratúry túto povinnosť vykonáva medzinárodný odbor generálnej prokuratúry.

(8)	Na trestné oznámenia, o prijatí ktorých rozhodla generálna prokuratúra podľa odseku 1, sa vzťahuje správová povinnosť príslušného prokurátora voči medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry v rozsahu čl. 48.

DRUHÁ HLAVA
Odovzdanie trestnej veci do cudziny

Prvý oddiel
Odovzdanie trestného konania podľa medzinárodnej zmluvy

Článok 54

(1)	V trestnom konaní vedenom v Slovenskej republike proti obvinenému, ktorý je štátnym občanom iného štátu alebo má bydlisko na území iného štátu, môže prokurátor zvážiť odovzdanie trestného stíhania tomuto štátu.

(2)	Trestné konanie je možné odovzdať cudziemu štátu, ak skutok, pre ktorý je trestné konanie vedené, je trestný aj podľa práva tohto štátu a patrí do právomoci jeho orgánov.

(3)	O podaní žiadosti o odovzdanie trestného konania do cudziny rozhoduje minister spravodlivosti na návrh generálnej prokuratúry, ak medzinárodná zmluva neustanovuje inak.

Článok 55

(1)	Pri posudzovaní vhodnosti a účelnosti odovzdania trestného konania do cudziny príslušný prokurátor, okrem podmienok pre odovzdanie trestného konania vyplývajúcich z medzinárodnej zmluvy a Trestného poriadku, vezme do úvahy aj tieto okolnosti:
a)	či v trestnom konaní vedenom na území Slovenskej republiky boli zhromaždené všetky dostupné dôkazy, a to aj prostredníctvom právnej pomoci,
b)	či rozdelenie trestného konania vedeného proti viacerým obvineným v dôsledku odovzdania trestného konania do cudziny nespôsobí dôkaznú núdzu,
c)	či odovzdanie trestného konania do cudziny nespôsobí zásadné prieťahy v konaní,
d)	či z konkrétnych skutkových okolností vyplýva všeobecný záujem na potrestaní obvineného v Slovenskej republike alebo sa javí ako vhodnejšie jeho potrestanie v dožiadanom štáte.

(2)	Ak príslušný prokurátor dospeje k záveru, že účel trestného stíhania je možné efektívnejšie dosiahnuť v cudzine, zabezpečí prerušenie trestného stíhania a vypracuje žiadosť o odovzdanie trestného konania, ktorú adresuje cudziemu justičnému orgánu príslušnému na vykonanie trestného konania. Ak žiadosť o odovzdanie trestného konania nie je zasielaná v priamom právnom styku, príslušný prokurátor žiadosť adresuje „Príslušnému justičnému orgánu“.

Článok 56
Žiadosť o odovzdanie trestného konania

(1)	Ak medzinárodná zmluva neustanovuje inak, prokurátor uvedie v žiadosti o odovzdanie trestného konania najmä
a)	označenie vecne a miestne príslušnej prokuratúry Slovenskej republiky, spisovú značku a dátum spracovania,
b)	označenie príslušného cudzieho justičného orgánu,
c)	odvolanie sa na medzinárodnú zmluvu, na základe ktorej sa vykonáva odovzdanie trestného konania,
d)	meno, priezvisko, osobné údaje obvineného, údaj o jeho štátnom občianstve, mieste trvalého pobytu alebo iného pobytu v dožiadanom štáte, prípadne aj iné podstatné údaje k osobe obvineného,
e)	označenie štádia trestného konania, popis skutku s vyjadrením právnej kvalifikácie, doslovnú zákonnú citáciu porušených právnych noriem so zákonnou citáciou výkladu súvisiacich všeobecných pojmov,
f)	údaje o použitých zaisťovacích opatreniach (väzba, odňatie veci, zabezpečenie nároku poškodeného a pod.),
g)	konštatovanie, že nedošlo k zániku trestnosti činu s odkazom na príslušné ustanovenie Trestného zákona a s uvedením doslovnej zákonnej citácie ustanovení upravujúcich premlčanie trestného stíhania,
h)	konštatovanie, že poškodený podal návrh na vykonanie trestného konania, ak v dožiadanom štáte možno trestné konanie v danej veci vykonať len na návrh poškodeného, s odkazom na číslo listu vo vyšetrovacom spise, kde sa nachádza návrh poškodeného opatrený jeho vlastnoručným podpisom,
i)	popis pripojených dôkazov, uvedenie iných podstatných náležitostí (napríklad návrh spôsobu odovzdania odňatých a zaistených vecí, čísla účtov pri finančných prostriedkoch, zbraní alebo dôkazov, ktoré nemožno odovzdať so spisom a pod.),
j)	žiadosť o vrátenie vecného dôkazu do Slovenskej republiky, ak sa vyžaduje jeho vrátenie,
k)	dôvody, pre ktoré sa žiada o prevzatie trestného konania, vrátane dôvodov, na základe ktorých je možné predpokladať, že účel trestného konania bude možné dosiahnuť v dožiadanom štáte efektívnejšie ako na území Slovenskej republiky,
l)	konštatovanie, že obvinený nebol na území Slovenskej republiky postihnutý ani potrestaný za skutok, ktorý je predmetom žiadosti o prevzatie trestného stíhania,
m)	konštatovanie o prerušení trestného stíhania v Slovenskej republike,
n)	podpis oprávnenej osoby a odtlačok okrúhlej pečiatky príslušnej prokuratúry.

(2)	K žiadosti o odovzdanie trestného stíhania sa pripojí originál alebo overená kópia vyšetrovacieho spisu a vecné dôkazy, ktoré je možné zasielať prostredníctvom poštového prepravcu. Ak v dožiadanom štáte možno trestné konanie vykonať len na návrh poškodeného, k žiadosti o prevzatie trestného stíhania sa pripojí aj návrh poškodeného na vykonanie trestného konania s jeho vlastnoručným podpisom.

(3)	K žiadosti o odovzdanie trestného stíhania sa pripojí preklad žiadosti a jej príloh do úradného jazyka dožiadaného štátu alebo do iného jazyka, ktorý tento štát akceptuje, ak nevyplýva z medzinárodnej zmluvy, že preklad nie je potrebný, prípadne sa postupuje podľa požiadaviek vyplývajúcich z doterajšieho vzájomného styku pri odovzdávaní trestného konania.

(4)	Pri možnosti výberu jazyka, do ktorého majú byť písomnosti preložené, prokurátor vezme do úvahy, ktorý jazyk sa v dožiadanom štáte najčastejšie používa. V prípade pochybností o použiteľnosti jazyka si prokurátor vyžiada stanovisko generálnej prokuratúry.

(5)	Žiadosť o odovzdanie trestného konania spolu s prílohami a ich prekladom predloží príslušný prokurátor služobným postupom generálnej prokuratúre vo dvoch vyhotoveniach.

(6)	Predkladaciu správu pre generálnu prokuratúru vyhotoví príslušný prokurátor okresnej prokuratúry. Generálnej prokuratúre správu predloží prokurátor krajskej prokuratúry so svojím stanoviskom k žiadosti okresného prokurátora o odovzdanie trestného konania.

(7)	Ak v trestnom konaní, ktorého odovzdanie do cudziny sa navrhuje, prichádzalo do úvahy vydanie európskeho zatýkacieho rozkazu alebo medzinárodného zatýkacieho rozkazu, v predkladacej správe sa uvedú dôvody, pre ktoré k vydaniu zatýkacieho rozkazu nedošlo.

(8)	Žiadosť o odovzdanie trestného konania vo veci, v ktorej koná oddelenie závažnej kriminality generálnej prokuratúry, vypracuje medzinárodný odbor generálnej prokuratúry na návrh prokurátora oddelenia závažnej kriminality generálnej prokuratúry.

Článok 57
Preskúmanie žiadosti o prevzatie trestného konania

(1)	Ak podmienky na odovzdanie trestného konania do cudziny nie sú splnené alebo je potrebné spisový materiál doplniť alebo opraviť, generálna prokuratúra vráti žiadosť o prevzatie trestného konania príslušnej prokuratúre spolu s prílohami a uvedením dôvodov svojho postupu. Analogicky postupuje krajský prokurátor vo vzťahu k žiadosti okresného prokurátora na odovzdanie trestného konania v priamom právnom styku.

(2)	Ak podmienky na odovzdanie trestného konania do cudziny sú splnené a odovzdaniu trestného konania nebráni žiadna prekážka, generálna prokuratúra predloží žiadosť príslušnej prokuratúry o odovzdanie trestného konania s prílohami ministrovi spravodlivosti s návrhom na odovzdanie trestného konania do cudziny, ak medzinárodná zmluva neustanovuje inak.

(3)	Generálna prokuratúra informuje príslušného prokurátora o rozhodnutí ministra spravodlivosti o podaní žiadosti o odovzdanie trestného konania do cudziny a následne aj o rozhodnutí cudzieho justičného orgánu a prijatých opatreniach. Ak generálna prokuratúra v primeranej dobe nebude disponovať uvedenými informáciami, vyžiada si ich od ministerstva spravodlivosti.

(4)	Pri pochybnostiach o možnosti odovzdať trestné konanie do cudziny môže príslušný prokurátor požiadať o stanovisko generálnu prokuratúru, prípadne môže využiť možnosť získania potrebných informácií od cudzieho justičného orgánu prostredníctvom Eurojustu alebo kontaktného bodu Európskej justičnej siete.

Druhý oddiel
Odovzdanie trestného konania bez zmluvného základu

Článok 58

(1)	Právnym základom odovzdania trestného konania do cudzieho štátu bez zmluvného základu je zásada vzájomnosti.

(2)	Trestné konanie vedené v Slovenskej republike proti obvinenému, ktorý je štátnym občanom iného štátu alebo má bydlisko na území iného štátu, s ktorým Slovenská republika nemá uzatvorenú platnú zmluvu o odovzdaní trestného konania, možno odovzdať do cudzieho štátu za splnenia týchto základných podmienok:
a)	ide o čin, ktorý je trestný podľa práva dožadujúceho štátu i dožiadaného štátu,
b)	obvinený podlieha trestnoprávnej jurisdikcii dožiadaného štátu a
c)	odovzdaniu nebráni právny poriadok Slovenskej republiky, povaha činu a okolnosti konania alebo iné závažné dôvody.

(3)	Pri posudzovaní vhodnosti odovzdania trestného konania do cudziny, vypracovaní žiadosti o odovzdanie trestného konania a jej predložení generálnej prokuratúre vrátane ďalšieho postupu sa primerane použijú čl. 56 a 57.

(4)	O podaní žiadosti o odovzdanie trestného konania do cudziny rozhoduje v štádiu pred podaním obžaloby minister spravodlivosti na návrh generálnej prokuratúry.)

Tretí oddiel 
Odovzdanie väzobného trestného konania

Článok 59

(1)	Odovzdanie trestného konania proti obvinenému cudziemu štátnemu príslušníkovi, ktorý sa nachádza vo väzbe na území Slovenskej republiky, prichádza do úvahy, ak je potrebné uprednostniť vykonanie trestného konania v cudzom štáte najmä z dôvodu náležitého zistenia skutkového stavu alebo z dôvodu týkajúceho sa výkonu trestu alebo ochranného opatrenia v prípade ich uloženia.

(2)	O podaní žiadosti o odovzdanie väzobného trestného konania do cudziny v štádiu pred podaním obžaloby rozhoduje minister spravodlivosti na návrh generálnej prokuratúry, ak medzinárodná zmluva neustanovuje inak.

Článok 60
Žiadosť o odovzdanie väzobného trestného konania

Žiadosť o odovzdanie väzobného trestného konania okrem základných náležitostí žiadosti podľa čl. 56 musí obsahovať aj
a)	podrobný popis zistených skutočností odôvodňujúcich väzbu a informácie o dĺžke trvania vykonanej väzby a mieste výkonu väzby,
b)	požiadavku o urýchlené oznámenie zámeru cudzieho justičného orgánu prevziať predmetné trestné konanie ako väzobné s určením lehoty, v ktorej sa oznámenie očakáva; pri určení lehoty sa prihliada na lehoty väzby podľa Trestného poriadku,
c)	označenie prokurátora s uvedením mena, priezviska a jeho kontaktných údajov a vyžiadanie uvedených údajov o kontaktnej osobe cudzieho justičného orgánu na účely dojednania a organizačno-technického zabezpečenia odovzdania obvineného orgánom cudzieho štátu.

Článok 61

Odovzdanie väzobného trestného konania vykonávajú príslušné prokuratúry bez zbytočného odkladu. 

Článok 62

Ak sa odovzdanie väzobného trestného konania vykonáva prostredníctvom nadriadenej prokuratúry (generálnej prokuratúry alebo krajskej prokuratúry), žiadosť o odovzdanie trestného konania so spisovým materiálom predloží príslušný prokurátor prokuratúre, ktorá rozhoduje o podaní návrhu na odovzdanie trestného konania do cudziny, s dostatočným časovým predstihom a s prihliadnutím na plynutie lehoty väzby podľa Trestného poriadku, minimálne tri mesiace pred uplynutím lehoty trvania väzby.

Článok 63

(1)	Prokuratúra, ktorá podala návrh na odovzdanie väzobného trestného konania cudziemu štátu, informuje o zámere cudzieho justičného orgánu prevziať trestné konanie ako väzobné príslušnú prokuratúru za účelom dojednania dohody s cudzím justičným orgánom o termíne a mieste fyzického odovzdania osoby obvineného cudziemu justičnému orgánu.

(2)	O dohodnutom termíne a mieste odovzdania obvineného do cudzieho štátu informuje prokurátor príslušný útvar Policajného zboru.

(3)	Osobná sloboda obvineného musí byť obmedzená až do momentu jeho fyzického prevzatia cudzím justičným orgánom.

(4)	Ak je potrebné premiestniť obvineného do ústavu na výkon väzby, ktorý je najbližšie k dohodnutému miestu odovzdania osoby obvineného cudziemu justičnému orgánu, premiestnenie zabezpečí príslušný prokurátor vydaním príkazu na premiestnenie.)

(5)	Odovzdanie obvineného cudziemu justičnému orgánu a s tým súvisiace prepustenie obvineného z väzby zabezpečí príslušný prokurátor v súlade s Trestným poriadkom.

(6)	Do výroku príkazu o prepustení obvineného z väzby príslušný prokurátor uvedie, že obvinený bude prepustený z väzby dňom a momentom fyzického odovzdania obvineného zástupcom cudzieho justičného orgánu. Súčasne uvedie, že prevzatím obvineného zástupcami cudzieho justičného orgánu a rozhodnutím dožiadaného štátu o prevzatí trestného konania pominuli dôvody väzby.

(7)	Rovnopis príkazu o prepustení obvineného z väzby príslušný prokurátor doručí obvinenému, jeho obhajcovi a príslušnému ústavu na výkon väzby. Príkaz o prepustení obvineného z väzby a uznesenie o prerušení trestného stíhania sa odovzdá súčasne s fyzickým odovzdaním obvineného aj zástupcovi cudzieho justičného orgánu.

(8)	O odovzdaní obvineného zástupcovi cudzieho justičného orgánu spíše príslušný prokurátor protokol o odovzdaní. Na vyhotovenie protokolu a s tým súvisiaci postup sa primerane použije čl. 46.

Štvrtý oddiel
Právne dôsledky odovzdania trestného konania do cudziny

Článok 64

(1)	Ak po prerušení trestného stíhania vo veci, v ktorej sa navrhuje odovzdanie trestného stíhania do cudziny, pominú dôvody prerušenia trestného stíhania, príslušný prokurátor môže pokračovať v trestnom stíhaní až do tej doby, kým cudzí justičný orgán oznámi svoje kladné rozhodnutie o žiadosti o prevzatie trestného konania.

(2)	Ak dožiadaný cudzí justičný orgán rozhodol o prevzatí trestného konania, na území Slovenskej republiky nemožno pokračovať v trestnom stíhaní obvineného pre trestný čin, pre ktorý bolo trestné konanie odovzdané.

(3)	Prokurátor môže pokračovať v trestnom stíhaní, ak dožiadaný cudzí justičný orgán oznámi, že vo veci nebude konať, v konaní nebude pokračovať alebo dodatočne odvolá svoje rozhodnutie o prevzatí trestného konania.

(4)	Po doručení konečného rozhodnutia cudzieho justičného orgánu vo veci samej prokurátor preskúma, či sú splnené podmienky na zastavenie trestného stíhania alebo sa bude v trestnom konaní pokračovať na území Slovenskej republiky; pred vydaním rozhodnutia o zastavení trestného stíhania príslušný prokurátor vydá uznesenie o pokračovaní trestného stíhania.

(5)	Ak medzinárodná zmluva ustanovuje, že konečné rozhodnutie cudzieho justičného orgánu vo veci samej tvorí prekážku právoplatne skončenej veci,) príslušný prokurátor trestné stíhanie zastaví v súlade s Trestným poriadkom.)

(6)	Ak nejde o prípad podľa odseku 5 a konečné rozhodnutie cudzieho justičného orgánu vo veci možno považovať za dostačujúce, prokurátor môže trestné stíhanie zastaviť v súlade s Trestným poriadkom.)

(7)	Ak po doručení konečného rozhodnutia cudzieho justičného orgánu vo veci samej nastanú okolnosti dovoľujúce viesť trestné konanie na území Slovenskej republiky, prokurátor v trestnom konaní pokračuje.

Článok 65
Súbežné trestné konanie

(1)	V prípade zistenia súbežného trestného konania o totožnom skutku v inom členskom štáte Európskej únie, príslušný prokurátor postupuje v súlade s Trestným poriadkom.)

(2)	O prijatých opatreniach, predovšetkým o rozhodnutí ohľadom vedenia trestného konania a konečného rozhodnutia v trestnej veci príslušný prokurátor predloží správu medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry.

(3)	Ak príslušný prokurátor kontaktuje Eurojust za účelom vedenia konzultácií s cudzím justičným orgánom, informuje o tom medzinárodný odbor generálnej prokuratúry.

Piaty oddiel
Odovzdanie trestného oznámenia do cudziny 

Článok 66

(1)	Oznámenie, ktoré môže viesť k trestnému stíhaniu pred súdom cudzieho štátu, zasiela orgánom cudzieho štátu generálna prokuratúra, ak medzinárodná zmluva neustanovuje inak.	

(2)	Na odovzdanie trestného oznámenia do cudzieho štátu sa primerane použijú čl. 56 a 57.

(3)	Ak pred odovzdaním trestného oznámenia do cudziny bolo na území Slovenskej republiky začaté trestné stíhanie vo veci, prokurátor po doručení konečného rozhodnutia cudzieho justičného orgánu vo veci samej postupuje primerane podľa čl. 64 ods. 4.

(4)	Krajská prokuratúra si v obvode svojej pôsobnosti môže vyhradiť správovú povinnosť vo vzťahu k trestným oznámeniam odovzdaným do cudzieho štátu v priamom právnom styku.

(5)	Správová povinnosť okresnej prokuratúry voči generálnej prokuratúre sa vo veciach odovzdania trestného oznámenia v priamom právnom styku neukladá.

Šiesty oddiel
Trestné oznámenie podané obeťou trestného činu
v členskom štáte Európskej únie

Článok 67

Obeť trestného činu (poškodený) s pobytom v inom členskom štáte Európskej únie ako v členskom štáte Európskej únie, v ktorom bol spáchaný trestný čin, má právo podať trestné oznámenie príslušným orgánom v štáte pobytu, ak tak nemohla urobiť v štáte, v ktorom bol trestný čin spáchaný alebo ak ide o zločin, ak tak urobiť nechcela.)

Článok 68
Postúpenie trestného oznámenia
obete trestného činu (poškodeného) do cudziny71)

(1)	Príslušný prokurátor pri zabezpečení práva obete trestného činu (poškodeného) s trvalým bydliskom v Slovenskej republike postupuje v súlade s Trestným poriadkom.

(2)	Ak prokurátor po preskúmaní trestného oznámenia zistí, že Slovenská republika nemá jurisdikciu na konanie vo veci, vypracuje žiadosť na postúpenie trestného oznámenia do členského štátu Európskej únie, v ktorom bol trestný čin spáchaný, ktorú s prílohami zašle priamo príslušnému cudziemu justičnému orgánu členského štátu Európskej únie v súlade s Trestným poriadkom.)

(3)	V žiadosti podľa odseku 2 prokurátor uvedie najmä
a)	označenie vecne a miestne príslušnej prokuratúry Slovenskej republiky, spisovú značku a dátum spracovania,
b)	označenie príslušného cudzieho justičného orgánu,
c)	právny základ, na základe ktorého sa realizuje postúpenie trestného oznámenia,
d)	meno, priezvisko, osobné údaje obete trestného činu (poškodeného), miesto trvalého pobytu v Slovenskej republike, adresu na doručovanie písomností,
e)	podrobný popis, miesto a dátum spáchania skutku, prípadne iné podstatné skutočnosti (napríklad pripojené dôkazy, listiny a pod.),
f)	dôvody, pre ktoré obeť trestného činu (poškodený) nepodala trestné oznámenie v členskom štáte, v ktorom bol spáchaný trestný čin,
g)	konštatovanie, že Slovenská republika nemá vo veci jurisdikciu,
h) 	požiadavku cudzieho justičného orgánu na priame informovanie obete trestného činu (poškodeného) o opatreniach prijatých na základe trestného oznámenia,
i) 	podpis oprávnenej osoby a odtlačok okrúhlej pečiatky príslušnej prokuratúry.

(4)	Prokurátor postúpením trestného oznámenia do cudzieho štátu vec ďalej nesleduje. Informáciu o stave konania respektíve o jeho ukončení na území cudzieho štátu sprostredkuje obeti trestného činu (poškodenému) iba vtedy, ak bude o takejto skutočnosti informovaný cudzím justičným orgánom.

(5)	V týchto veciach sa správová povinnosť voči generálnej prokuratúre neukladá.

Článok 69
Postúpenie trestného oznámenia
obete trestného činu (poškodeného) z cudziny

(1)	Príslušný prokurátor pri zabezpečení práva obete trestného činu (poškodeného) s trvalým bydliskom v inom členskom štáte Európskej únie, ak došlo k spáchaniu trestného činu na území Slovenskej republiky, po doručení trestného oznámenia z cudzieho štátu postupuje v súlade s Trestným poriadkom.) Záznam o prijatí trestného oznámenia nevyhotovuje.

(2)	V týchto veciach sa správová povinnosť voči generálnej prokuratúre neukladá.

ŠTVRTÁ ČASŤ
EXTRADÍCIA NA ZÁKLADE MEDZINÁRODNÉHO ZATÝKACIEHO ROZKAZU A ODOVZDÁVANIE OSÔB NA ZÁKLADE EURÓPSKEHO ZATÝKACIEHO ROZKAZU

PRVÁ HLAVA
Konanie o vyžiadanie z cudziny a vydanie do cudziny

Článok 70

(1)	Vydaním do cudziny (extradíciou) je procesný postup vydania osoby štátom, na území ktorého sa táto osoba nachádza (dožiadaný štát), štátu, na území ktorého sa proti nej vedie trestné stíhanie alebo bola právoplatne odsúdená (dožadujúci štát).

(2)	Vyžiadaním z cudziny je procesný postup ministerstva spravodlivosti (na žiadosť súdu, ktorý vydal medzinárodný zatýkací rozkaz) na účel vyžiadania obvineného, ktorý sa zdržiava v cudzine.

Prvý oddiel
Konanie o vyžiadanie z cudziny

Článok 71

(1)	Ak existuje dôvodný predpoklad, že obvinený, proti ktorému je vedené trestné stíhanie v Slovenskej republike, sa zdržiava v cudzine mimo Európskej únie a je potrebné ho vyžiadať od orgánov cudzieho štátu, pretože inak nemožno zabezpečiť jeho prítomnosť na úkonoch trestného konania iným spôsobom, príslušný prokurátor podá sudcovi pre prípravné konanie návrh na vydanie medzinárodného zatýkacieho rozkazu.

(2)	Príslušný prokurátor k návrhu na vydanie medzinárodného zatýkacieho rozkazu predloží sudcovi pre prípravné konanie príslušnému na vydanie medzinárodného zatýkacieho rozkazu spolu s vyšetrovacím spisom aj písomnosti a údaje, ktoré vyžaduje medzinárodná zmluva alebo medzinárodné zvyklosti štátu.

(3)	V odôvodnených prípadoch, ak vec neznesie odklad, príslušný prokurátor v návrhu požiada sudcu pre prípravné konanie, aby urýchlene požiadal sám alebo prostredníctvom ministerstva spravodlivosti cudzie orgány o vzatie obvineného do predbežnej väzby v cudzine. Návrh musí obsahovať okrem informácií, ktoré sú podkladom pre vydanie medzinárodného zatýkacieho rozkazu, aj zdôvodnenie neodkladnosti požadovaného postupu.

(4)	Na podanie návrhu na vydanie medzinárodného zatýkacieho rozkazu udeľuje predchádzajúci súhlas medzinárodný odbor generálnej prokuratúry okrem trestných vecí, v ktorých koná oddelenie závažnej kriminality generálnej prokuratúry a trestný odbor generálnej prokuratúry. Predchádzajúci súhlas sa spravidla udeľuje na základe písomnej žiadosti, v odôvodnených prípadoch telefonicky, faxom alebo elektronickou poštou. Takto udelený súhlas prokurátor medzinárodného odboru generálnej prokuratúry následne písomne potvrdí. Údaje o výsledku zisťovania pobytu obvineného nesmú byť staršie ako tri mesiace [Interpol, SIRENE12)]. Prílohou písomnej (aj faxovej a elektronickou poštou podanej alebo písomne potvrdenej telefonickej) žiadosti o predchádzajúci súhlas sú podstatné časti vyšetrovacieho spisu.

(5)	Príslušný prokurátor v žiadosti o udelenie predchádzajúceho súhlasu uvedie všetky okolnosti odôvodňujúce podanie návrhu na vydanie medzinárodného zatýkacieho rozkazu. Vo svojej žiadosti osobitne uvedie dôvody nevykonania vydaného príkazu na zatknutie obvineného a výsledok preskúmania splnenia zásady primeranosti.

(6)	Ak v prípravnom konaní nastane niektorá z okolností podmieňujúcich odvolanie medzinárodného zatýkacieho rozkazu, príslušný prokurátor informuje súd, ktorý vydal medzinárodný zatýkací rozkaz, kópiu informácie zašle na vedomie generálnej prokuratúre.

Článok 72
Zásada špeciality

(1)	Príslušný prokurátor pred podaním návrhu na vydanie medzinárodného zatýkacieho rozkazu zisťuje prostredníctvom informačných systémov Policajného zboru a zadokumentuje, či sa proti obvinenému vedie na území Slovenskej republiky trestné konanie aj v inej trestnej veci. Ak sa vedie na území Slovenskej republiky proti obvinenému trestné konanie aj v inej trestnej veci, príslušný prokurátor o podaní návrhu na vydanie medzinárodného zatýkacieho rozkazu informuje príslušné organizačné zložky prokuratúry a príslušné súdy, ktoré vedú trestné konanie v iných veciach.

(2)	Príslušný prokurátor bezodkladne predloží informáciu o inej trestnej veci zistenej podľa odseku 1 generálnej prokuratúre. Ak ide o trestnú vec, ktorá je v štádiu súdneho konania alebo vykonávacieho konania, prokurátor generálnej prokuratúry o tejto veci bezodkladne informuje ministerstvo spravodlivosti.

Článok 73
Správová povinnosť

Príslušný prokurátor predloží generálnej prokuratúre na vedomie fotokópiu návrhu podľa čl. 71 ods. 1, ktorý bol podaný a rozhodnutie súdu o podanom návrhu.

Druhý oddiel
Konanie o vydanie do cudziny

Článok 74

(1)	Na prijatie žiadosti cudzieho orgánu o vydanie osoby zo Slovenskej republiky do cudziny je príslušné ministerstvo spravodlivosti, ktorému cudzí štát zasiela žiadosť o vydanie spravidla diplomatickou cestou, ak medzinárodná zmluva neustanovuje inak.

(2)	Ak je príslušnej krajskej prokuratúre žiadosť ústredného justičného orgánu o vydanie doručená priamo a vec neznesie odklad, príslušný prokurátor informuje ministerstvo spravodlivosti a medzinárodný odbor generálnej prokuratúry a začne vo veci konať podľa príslušných ustanovení medzinárodnej zmluvy a Trestného poriadku. Ak žiadosť o vydanie alebo medzinárodný zatýkací rozkaz bude doručený na generálnu prokuratúru, táto odstúpi extradičné materiály (v prípade doručenia originálov odstúpi originály) príslušnej krajskej prokuratúre na ďalší postup a ministerstvu spravodlivosti zašle ich fotokópiu na zaregistrovanie ich doručenia.

(3)	Originály extradičných materiálov sú pre orgány Slovenskej republiky právne účinne doručené okamihom ich doručenia ministerstvu spravodlivosti, ak medzinárodná zmluva nestanovuje inak.)

Článok 75

(1)	Príslušný prokurátor na základe žiadosti cudzích orgánov o predbežnú väzbu alebo doručenia originálu žiadosti o vydanie dá príkaz na zadržanie vyžiadanej osoby; o zadržaní podá bezodkladne správu generálnej prokuratúre a informáciu ministerstvu spravodlivosti.

(2)	Vyžiadanej osobe sa bez zbytočného odkladu odovzdá poučenie o jej právach v písomnej forme, ktoré má právo si ponechať u seba po celú dobu obmedzenia osobnej slobody. Poskytnutie písomného poučenia sa poznamená v zápisnici o zadržaní. Ak sa vyžiadaná osoba nachádza vo väzbe alebo výkone trestu odňatia slobody na území Slovenskej republiky, doručenie písomného poučenia sa vykoná za asistencie správy ústavu na výkon väzby alebo ústavu na výkon trestu odňatia slobody na osobitnej predtlači, ktorú správa príslušného ústavu vráti prokurátorovi. Písomné poučenie sa poskytne v jazyku, ktorému osoba rozumie, podľa ustanovení Trestného poriadku57) o pribratí tlmočníka a prekladateľa.

Článok 76
Žiadosť cudzieho štátu o vydanie

(1)	Obsahové náležitosti a prílohy žiadosti cudzieho štátu o vydanie sú uvedené v medzinárodnej zmluve) a Trestnom poriadku.

(2)	Ak žiadosť o vydanie neobsahuje všetky potrebné údaje, na základe ktorých môžu orgány Slovenskej republiky zodpovedne rozhodnúť, príslušný prokurátor požiada ministerstvo spravodlivosti o doplnenie chýbajúcich údajov a dokladov.

(3)	Žiadosť o doplnenie chýbajúcich údajov a dokladov zasiela krajská prokuratúra ministerstvu spravodlivosti priamo a generálnej prokuratúre na vedomie.

Článok 77
Predbežné vyšetrovanie

(1)	Účelom predbežného vyšetrovania je zistiť, či sú dané podmienky na vyslovenie prípustnosti vydania do cudziny.

(2)	Príslušný prokurátor v rámci predbežného vyšetrovania poučí vyžiadanú osobu o práve zvoliť si obhajcu na účely konania o vydaní, práve na tlmočenie a preklad v rozsahu ustanovenom Trestným poriadkom57) a v prípade jej súhlasu s vydaním, o možnosti vykonania zjednodušeného vydávacieho konania do cudziny, o dôsledkoch takého súhlasu a o možnosti súhlas odvolať až do rozhodnutia o povolení vydania do cudziny ministrom spravodlivosti. Vyžiadanú osobu oboznámi s obsahom žiadosti o jej vydanie, doručí jej kópiu žiadosti a odsudzujúceho rozsudku (v prípade, že je osoba žiadaná na výkon trestu odňatia slobody), medzinárodného zatýkacieho rozkazu alebo iného príkazu, ktorý je podkladom žiadosti.

(3)	Jazykový režim tlmočenia a prekladov a ich rozsah sa riadi príslušnými všeobecnými ustanoveniami Trestného poriadku.

(4)	Ak vyžiadaná osoba súhlasí s vydaním do cudziny, príslušný prokurátor s ňou spíše v prítomnosti jej obhajcu a tlmočníka zápisnicu, v ktorej sa zaznamená jej súhlas s vydaním, ako aj jej vyjadrenie o tom, či sa vzdáva alebo nevzdáva uplatnenia zásady špeciality a v akom rozsahu. Následne príslušný prokurátor podá krajskému súdu návrh na vzatie vyžiadanej osoby do vydávacej väzby. Po rozhodnutí súdu predloží vec ministerstvu spravodlivosti s návrhom na rozhodnutie o povolení vydania.

(5)	Pri pochybnostiach o dodržiavaní ľudských práv v trestnom konaní vedenom v dožadujúcom štáte (vrátane výkonu trestu odňatia slobody) a dôveryhodnosti záruk písomne poskytnutých príslušným orgánom dožadujúceho štátu alebo o bezpečnostnej situácii v dožadujúcom štáte v prípade vojny a ozbrojených konfliktov, krajská prokuratúra osloví priamo Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky, sekciu právnu a konzulárnu, odbor ľudských práv, prípadne Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov) a jeho národný úrad v Slovenskej republike a prípadne aj iné orgány a organizácie za účelom poskytnutia informácií potrebných pre rozhodnutie.

(6)	Ak bolo rozhodnuté o neprípustnosti vydania súdom alebo nepovolení vydania ministrom spravodlivosti a ministerstvo spravodlivosti zašle spisový materiál generálnej prokuratúre za účelom posúdenia existencie zákonných dôvodov na vykonanie trestného stíhania, prokurátor generálnej prokuratúry po jeho preskúmaní a zaujatí stanoviska predloží dokumenty príslušnej prokuratúre na ďalší postup.

(7)	Ak prokurátor generálnej prokuratúry po preskúmaní predloženého spisového materiálu dospeje k záveru, že na území Slovenskej republiky nie je možné vykonať trestné stíhanie, vráti spisový materiál so stanoviskom ministerstvu spravodlivosti na ďalší postup.

Článok 78 
Konanie o vydanie do cudziny bez zmluvného základu

V konaní o vydanie na základe žiadosti cudzieho štátu, s ktorým Slovenská republika nemá uzatvorenú zmluvu upravujúcu vydávanie osôb na trestné stíhanie alebo na výkon trestu odňatia slobody do dožadujúceho štátu, je potrebné postupovať podľa druhého dielu druhej hlavy piatej časti Trestného poriadku.

Článok 79
Správová povinnosť

Príslušný prokurátor predkladá generálnej prokuratúre správy o priebehu konania o vydanie osoby až do rozhodnutia krajského súdu o prípustnosti vydania alebo v prípade zjednodušeného vydávacieho konania až do rozhodnutia ministra spravodlivosti o povolení vydania. Prílohou správy sú najmä návrhy prokurátora, rozhodnutia súdov, zápisnice o výsluchoch vyžiadanej osoby.

DRUHÁ HLAVA
Odovzdávanie osôb na základe európskeho zatýkacieho rozkazu

Prvý oddiel
Postup slovenských justičných orgánov ako orgánov štátu pôvodu)

Článok 80
Vydanie európskeho zatýkacieho rozkazu

(1)	Európsky zatýkací rozkaz v prípravnom konaní možno vydať, ak je vo vzťahu k obvinenému pre rovnaký skutok vydaný príkaz na zatknutie alebo medzinárodný zatýkací rozkaz za súčasného splnenia požiadavky dodržania zásady primeranosti/proporcionality.

(2)	Jednou z podmienok podania návrhu na vydanie európskeho zatýkacieho rozkazu sú aktualizované údaje o zisťovaní pobytu obvineného, ktoré nesmú byť staršie ako jeden mesiac.

Článok 81
Zásada špeciality

(1)	Príslušný prokurátor pred podaním návrhu na vydanie európskeho zatýkacieho rozkazu prostredníctvom Policajného zboru zdokumentuje, či sa proti obvinenému nevedie aj iné trestné konanie na území Slovenskej republiky. Ak sa vedie, informuje o podaní návrhu na vydanie európskeho zatýkacieho rozkazu príslušné organizačné zložky prokuratúry a príslušné súdy, na ktoré bola podaná obžaloba.

(2)	Správu o ďalších zistených trestných konaniach predloží generálnej prokuratúre.

(3)	Prokurátor generálnej prokuratúry o zistených trestných konaniach vedených v štádiu pred súdmi, alebo v štádiu po právoplatnom rozsudku informuje ministerstvo spravodlivosti.

Druhý oddiel
Postup slovenských justičných orgánov 
ako vykonávajúcich justičných orgánov)

Článok 82

Príslušnosť prokurátora krajskej prokuratúry na začatie konania o európskom zatýkacom rozkaze a jeho povinnosti v súvislosti so zadržaním vyžiadanej osoby a vykonávaním úkonov predbežného vyšetrovania upravujú ustanovenia osobitného zákona.)

Článok 83
Predbežné vyšetrovanie

(1)	Účelom predbežného vyšetrovania je zistiť, či sú splnené podmienky pre vykonanie európskeho zatýkacieho rozkazu.

(2)	Príslušný prokurátor odovzdá bez zbytočného odkladu vyžiadanej zadržanej osobe poučenie o jej právach v písomnej forme, ktoré má právo si ponechať u seba po celú dobu obmedzenia osobnej slobody. Poskytnutie písomného poučenia sa poznamená v zápisnici o zadržaní. Ak sa vyžiadaná osoba nachádza vo väzbe alebo výkone trestu odňatia slobody na našom území, doručenie písomného poučenia sa vykoná za asistencie správy ústavu na výkon väzby alebo ústavu na výkon trestu odňatia slobody, potvrdí sa na osobitnej predtlači, ktorú správa ústavu vráti prokurátorovi. Písomné poučenie sa poskytne v jazyku, ktorému osoba rozumie, v zmysle príslušných ustanovení Trestného poriadku o pribratí tlmočníka a prekladateľa.

(3)	Ak si vyžiadaná osoba nezvolí obhajcu, príslušný prokurátor jej bezodkladne zabezpečí obhajcu.

(4)	Príslušný prokurátor v rámci predbežného vyšetrovania vyžiadanej osobe doručí kópiu európskeho zatýkacieho rozkazu, oboznámi ju s jeho obsahom, po poučení ju vypočuje. Ak je európsky zatýkací rozkaz vyhotovený v jazyku, ktorému vyžiadaná osoba nerozumie, má vyžiadaná osoba právo na jeho preklad alebo pretlmočenie, o čom ju prokurátor poučí. Po doručení originálu európskeho zatýkacieho rozkazu s prekladom do slovenčiny,) prokurátor vyžiadanú osobu poučí o možnosti súhlasiť s vydaním, o dôsledkoch tohto súhlasu, o tom, že udelený súhlas nemožno odvolať a o možnosti vzdať sa uplatnenia zásady špeciality a dôsledkoch vzdania sa uplatnenia tejto zásady. Poučenie o právach vyžiadanej osoby prokurátor vyžiadanej osobe poskytne aj v písomnej forme a v zápisnici o výsluchu výslovne uvedie, či vyžiadaná osoba poučeniu porozumela. V prípade potreby poučenie vyžiadanej osobe vysvetlí, čo taktiež uvedie v zápisnici.

(5)	Jazykový režim tlmočenia a prekladov a ich rozsah sa riadi príslušnými všeobecnými ustanoveniami Trestného poriadku.

(6)	Ak je osoba – občan Slovenskej republiky alebo osoba s obvyklým pobytom na území Slovenskej republiky vyžiadaná na výkon trestu odňatia slobody do členského štátu, ktorý prevzal do svojho právneho poriadku príslušný nástroj Európskej únie,) počas výsluchu pred prokurátorom po poučení) vyhlási, že nesúhlasí s výkonom uloženého trestu odňatia slobody v štáte pôvodu, príslušný prokurátor predloží vec na ďalší postup krajskému súdu.

(7)	Príslušný prokurátor po doručení oznámenia o súhlase justičného orgánu štátu pôvodu s odovzdaním výkonu rozhodnutia súdom založí nový spis na konanie o uznaní výkonu rozhodnutia.)

(8)	Na účely konania o európskom zatýkacom rozkaze sa trestnosť skutku posudzuje in abstracto čl. 3 písm. k) prvý bod.

(9)	Konanie o azyle nepredstavuje prekážku konania o európskom zatýkacom rozkaze.

(10)	Ak vyžiadaná osoba prepustená zo zadržania prokurátorom alebo súdom marí predbežné vyšetrovanie vykonávané prokurátorom, na jej predvedenie sa použijú ustanovenia Trestného poriadku o predvedení.)

(11)	Príslušný prokurátor pri predkladaní návrhu súdu na rozhodnutie o vykonaní európskeho zatýkacieho rozkazu skúma v záujme ochrany základných ľudských práv všetky podstatné okolnosti. Ak zistené skutočnosti nasvedčujú, že v konkrétnom prípade by vydaním vyžiadanej osoby bola táto osoba vystavená porušovaniu základných ľudských práv a ujma spôsobená na právach je neprimeraná účelu európskeho zatýkacieho rozkazu, môže navrhnúť odmietnutie vykonania európskeho zatýkacieho rozkazu aj z dôvodov neuvedených v zákone o európskom zatýkacom rozkaze v záujme ochrany základných ľudských práv vyžiadanej osoby. V návrhu poukáže na zistené skutočnosti v kontexte s príslušnými medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.

(12)	Príslušný prokurátor, ktorý rozhodol o vykonaní európskeho zatýkacieho rozkazu, prípadne o jeho vykonaní s odkladom, po tom, čo sa dozvie, že štát pôvodu európsky zatýkací rozkaz následne zrušil, vykoná účinné opatrenia v záujme odstránenia zásahu do zákonom chránených práv osoby, na ktorú bol európsky zatýkací rozkaz vydaný.

Článok 84
Odklad vydania

(1)	Príslušný prokurátor, ktorý rozhodol o vykonaní európskeho zatýkacieho rozkazu s odkladom,) v prípade dodatočne zisteného trestného stíhania alebo výkonu trestu odňatia slobody o každom ďalšom odklade vykonania európskeho zatýkacieho rozkazu rozhodne ďalším uznesením - po zrušení predchádzajúceho uznesenia o odklade vykonania európskeho zatýkacieho rozkazu.)

(2)	Pred rozhodnutím o odklade vydania vyžiadanej osoby príslušný prokurátor dôsledne skúma efektívnosť odkladu vydania v kontexte s ďalšími právnymi možnosťami (odovzdanie trestného konania, odovzdanie výkonu trestu).

Článok 85
Predbežná väzba a vydávacia väzba

(1)	Príslušný prokurátor pri rozhodovaní o predložení návrhu na vzatie osoby do predbežnej väzby okrem existencie formálnych podmienok) skúma aj materiálne podmienky, najmä
a)	či vyžiadaná osoba je alebo nie je cudzincom; ak je cudzincom, či sa zdržiava na území Slovenskej republiky oprávnene,
b)	aké má vyžiadaná osoba väzby k Slovenskej republike,
c)	aké sú osobné a majetkové pomery vyžiadanej osoby,
d)	aké sú rodinné väzby vyžiadanej osoby,
e)	či je vyžiadaná osoba zamestnaná a aký má zdroj obživy,
f)	či bola vyžiadaná osoba v minulosti trestne stíhaná alebo odsúdená a
g)	či sa proti nej vedie na území Slovenskej republiky trestné stíhanie.

(2)	Príslušný prokurátor pri podávaní návrhu na vzatie vyžiadanej osoby do fakultatívnej vydávacej väzby) skúma existenciu dôvodov podľa odseku 1.

PIATA ČASŤ
Uznanie a výkon CUDZÍCH rozhodnutí

PRVÁ HLAVA
Uznanie a výkon cudzieho rozhodnutia podľa Trestného poriadku

Článok 86
Konanie o uznaní cudzieho rozhodnutia

(1)	Prokurátor krajskej prokuratúry, ktorú požiadal krajský súd o písomné vyjadrenie prokurátora) k návrhu na uznanie cudzieho rozhodnutia na území Slovenskej republiky, preskúma predložený návrh a zašle krajskému súdu písomné vyjadrenie, v ktorom zhodnotí splnenie podmienok pre uznanie cudzieho rozhodnutia podľa osobitného zákona.)

(2)	Ak príslušný prokurátor nepodal odvolanie proti rozhodnutiu krajského súdu, ktoré je v rozpore s písomným vyjadrením prokurátora88) a jeho návrhom na uznanie cudzieho rozhodnutia, je povinný bezodkladne predložiť správu medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry, v ktorej zdôvodní svoj postup.

Článok 87
Správová povinnosť

Príslušný prokurátor zasiela na vedomie medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry kópiu
a)	písomného vyjadrenia prokurátora,
b)	rozsudku súdu o uznaní cudzieho rozhodnutia vrátane rozhodnutia odvolacieho súdu, ak sa konalo o opravnom prostriedku.

DRUHÁ HLAVA
Uznanie a výkon cudzích rozhodnutí v rámci Európskej únie

Článok 88
Zásady

(1)	Zákaz diskriminácie na základe štátnej príslušnosti je výslovne vyjadrený v čl. 18 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Zákaz diskriminácie na základe pohlavia, rasového alebo etnického pôvodu alebo náboženského vyznania alebo viery je zakotvený v mnohých medzinárodných zmluvách, ktorými je Slovenská republika viazaná.

(2)	Zásada proporcionality vyplýva priamo z ustanovení zakladateľských zmlúv,) ktoré stanovujú, že vykonávanie právomocí Európskej únie sa spravuje zásadou subsidiarity a proporcionality, podľa ktorých neprekračuje obsah a forma činnosti Európskej únie rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov zmlúv. Zásadu proporcionality ďalej upresňuje Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality a odkaz na túto zásadu možno nájsť aj v ďalších ustanoveniach.)

Článok 89
Záväzné právne akty Európskej únie implementované osobitnými zákonmi

(1)	Záväzné právne akty Európskej únie, ktoré musia byť do právneho poriadku Slovenskej republiky implementované osobitnými zákonmi, sú rámcové rozhodnutia, rozhodnutia a smernice.

(2)	Rámcovým rozhodnutím) je právny akt tretieho piliera vypracovaný za účelom zbližovania právnych predpisov členských štátov Európskej únie, ktorý je záväzný pre členské štáty Európskej únie, pokiaľ ide o výsledok, pričom voľba foriem a prostriedkov k dosiahnutiu účelu bola ponechaná na národné orgány. Nemajú priamy účinok (za žiadnych okolností ich nemožno použiť priamo), podliehajú preskúmavaniu Súdnym dvorom Európskej únie.)

(3)	Rozhodnutie) je záväzné v celom rozsahu. Rozhodnutie, ktoré označuje tých, ktorým je určené, je záväzné len pre nich.

(4)	Smernica94) je záväzná pre každý členský štát, ktorému je určená, a to vzhľadom na výsledok, ktorý sa má dosiahnuť, pričom sa voľba foriem a metód na jeho dosiahnutie ponecháva na vnútroštátne orgány členského štátu. Za určitých okolností môže mať priamy účinok.) Podlieha preskúmavaniu Súdnym dvorom Európskej únie.

Článok 90
Interpretácia osobitných zákonov

(1)	Prokurátor je povinný pri výklade ustanovení vnútroštátneho právneho poriadku odvolávať sa na obsah právneho aktu Európskej únie, ktorý bol vykladanými ustanoveniami transponovaný do vnútroštátneho právneho poriadku, v zmysle zásady konformného výkladu podľa odsekov 2 a 3.

(2)	Pri uplatňovaní vnútroštátneho právneho poriadku má vnútroštátny justičný orgán vykladať ustanovenia vnútroštátneho právneho poriadku v zmysle znenia a účelu právneho aktu Európskej únie tak, aby sa dosiahol cieľ, ktorý tento právny akt sleduje. Zásada konformného výkladu nemôže slúžiť ako základ pre výklad contra legem vnútroštátneho právneho poriadku, vnútroštátny justičný orgán zohľadňuje vnútroštátne právo ako celok.)

(3)	Preambula právneho aktu Európskej únie predstavuje výkladové pravidlo k tomuto právnemu aktu, pričom znenie právneho aktu nasledujúce po preambule je výkladovou normou pre použitie osobitného zákona, ktorým bol tento právny akt transponovaný do vnútroštátneho právneho poriadku.

Článok 91

(1)	Postup podľa tejto hlavy sa použije vo vzťahu k členským štátom Európskej únie, ktoré prevzali príslušný nástroj Európskej únie do svojho právneho poriadku.

(2)	Trestný poriadok sa pri použití osobitného zákona používa subsidiárne vo vzťahu k právnym inštitútom, ktoré osobitný zákon neupravuje.

(3)	Príslušný prokurátor komunikuje v rámci Európskej únie priamo s príslušnými justičnými orgánmi členských štátov Európskej únie, písomnosti zasiela priamo poštou alebo inou bezpečnou formou umožňujúcou vyhotovenie písomného znenia a preskúmanie hodnovernosti.

Prvý oddiel
Postup prokurátora pri uznaní a vykonaní príkazu na zaistenie majetku alebo dôkazov v Európskej únii podľa osobitného zákona)

Článok 92
Pojmy

(1)	Príkazom na zaistenie je vnútroštátne rozhodnutie justičného orgánu členského štátu Európskej únie, ktorého cieľom je zabezpečenie dočasného obmedzenia dispozície s majetkom alebo dôkazom na účely trestného konania. V podmienkach Slovenskej republiky pôjde o rozhodnutie vydané podľa Trestného poriadku.)

(2)	Rozsah skúmania obojstrannej trestnosti je daný účelom zaistenia, preto prokurátor, ktorý prijal rozhodnutie podľa odseku 1 spolu s osvedčením podľa osobitného zákona,) dôsledne skúma najmä účel zaistenia, o uznanie/vykonanie ktorého cudzí orgán žiada, pričom
a)	pri rozhodovaní o uznaní a vykonaní príkazu na zaistenie majetku príslušný prokurátor posudzuje, či je skutok trestným činom podľa právneho poriadku štátu pôvodu aj podľa právneho poriadku vykonávajúceho štátu,
b)	pri rozhodovaní o uznaní a vykonaní príkazu na zaistenie dôkazov sa vo vzťahu k taxatívnemu výpočtu 32 kategórií trestných činov splnenie podmienok obojstrannej trestnosti neposudzuje.

Článok 93
Pôsobnosť prokurátora ako orgánu štátu pôvodu

(1)	Ak príslušný prokurátor v rámci trestného konania vedeného na území Slovenskej republiky zistí, že majetok alebo dôkaz, ktorý je potrebné zaistiť na účely trestného konania, sa nachádza na území iného členského štátu Európskej únie, zabezpečí jeho presnú špecifikáciu a lokalizáciu (môže využiť Národnú jednotku finančnej polície, CARIN, Europol) a následne zabezpečí vydanie vnútroštátneho
a)	príkazu na zaistenie majetku (§ 95 ods. 1, § 96 ods. 1 alebo § 425 Trestného poriadku), ak má byť predmetom zaistenia majetok alebo
b)	príkazu na zaistenie dôkazu (§ 91 ods. 1, § 95 ods. 1 alebo § 96 ods. 1 Trestného poriadku), ak má byť predmetom zaistenia dôkaz.

(2)	Príslušný prokurátor vyplní osvedčenie podľa osobitného zákona) a zabezpečí jeho preklad do jazyka vykonávajúceho členského štátu Európskej únie. Prihliadne pritom na vyhlásenie o vzájomnosti, ktoré je pre justičné orgány Slovenskej republiky záväzné.) Vykonávajúcemu členskému štátu Európskej únie príslušný prokurátor zašle originál príkazu na zaistenie a osvedčenie s prekladom do jazyka vykonávajúceho štátu, ak sa preklad vyžaduje.

(3)	Ak je účelom postupu podľa odsekov 1 a 2 vykonanie príkazu na odňatie veci podľa § 91 Trestného poriadku, príslušný prokurátor zašle spolu s príkazom a osvedčením aj žiadosť o právnu pomoc, v ktorej požiada, aby bol pred vykonaním príkazu na odňatie veci dodržaný postup podľa § 89 Trestného poriadku.

Článok 94
Informačná povinnosť príslušného prokurátora
voči nadriadeným prokuratúram

(1)	Príslušný prokurátor zašle kópiu príkazu na zaistenie s vyplneným osvedčením medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry.

(2)	Rozsah informačnej povinnosti v obvode pôsobnosti príslušnej krajskej prokuratúry upraví krajský prokurátor.

Článok 95
Pôsobnosť prokurátora ako orgánu štátu výkonu

(1)	Na konanie o uznaní a vykonaní príkazu na zaistenie majetku alebo dôkazov v Európskej únii je príslušný prokurátor okresnej prokuratúry, v obvode ktorej sa v čase doručenia príkazu na zaistenie a osvedčenia nachádza majetok alebo dôkaz, ktorý má byť zaistený na základe príkazu na zaistenie.

(2)	Ak prokurátor, ktorému príkaz na zaistenie a osvedčenie boli doručené, nie je príslušný na jeho uznanie a vykonanie, bezodkladne zašle taký príkaz na zaistenie a osvedčenie príslušnému prokurátorovi a informuje o tom justičný orgán štátu pôvodu a generálnu prokuratúru.

(3)	Ak sa majetok alebo dôkaz nachádza v obvode viacerých okresných prokuratúr, okresná prokuratúra, ktorej boli doručené príkaz na zaistenie a osvedčenie, zašle ich generálnej prokuratúre. Generálna prokuratúra rozhodne, ktorá okresná prokuratúra bude miestne príslušná na konanie o celom dotknutom majetku alebo dôkazoch, ktorých zaistenie sa požaduje. Kópiu rozhodnutia o určení okresnej prokuratúry príslušnej na vybavenie veci zašle generálna prokuratúra príslušnej krajskej prokuratúre.

Článok 96
Rozhodnutie

(1)	Príslušný prokurátor okresnej prokuratúry preskúma formálne a materiálne podmienky na uznanie a vykonanie príkazu na zaistenie, v prípade potreby poverí vykonaním miestneho šetrenia policajta.

(2)	Na podklade zistených skutočností príslušný prokurátor vydá rozhodnutie, ktorým
a)	uzná príkaz na zaistenie podľa osobitného zákona) a zabezpečí jeho vykonanie podľa osobitného zákona,)
b)	uzná príkaz na zaistenie a nariadi odklad jeho vykonania z dôvodu uvedeného v osobitnom zákone) alebo 
c)	rozhodne o odmietnutí uznania a vykonania príkazu na zaistenie z dôvodu uvedeného v osobitnom zákone.)

(3)	Pre rozhodnutie príslušného prokurátora podľa odseku 2 nie je prekážkou, že rozhodnutie cudzieho štátu ešte nenadobudlo právoplatnosť.

(4)	Príslušný prokurátor pred rozhodnutím podľa odseku 2 prednostne skúma,
a)	či dôkaz alebo majetok, o zaistenie ktorého sa žiada, nie je potrebný pre trestné konanie vedené v Slovenskej republike a
b)	efektívnosť prípadného využitia postupu podľa platných medzinárodných zmlúv.

(5)	Príslušný prokurátor rozhoduje podľa odseku 2 formou uznesenia, proti ktorému je možné podať sťažnosť bez odkladného účinku. Sťažnosťou nemožno napadnúť dôvody, pre ktoré bol príkaz na zaistenie vydaný justičným orgánom štátu pôvodu.

(6)	O sťažnosti rozhoduje sudca pre prípravné konanie okresného súdu, v obvode ktorého je činný prokurátor, ktorý vydal napadnuté rozhodnutie.

Článok 97
Správa a úschova zaisteného majetku a dôkazov

Ak príslušný prokurátor nemôže vlastnými prostriedkami zabezpečiť výkon úschovy a správy majetku alebo dôkazov zaistených na základe uznaného a vykonaného príkazu na zaistenie takého majetku, zabezpečí ju prostredníctvom iného štátneho orgánu alebo prostredníctvom právnickej osoby alebo fyzickej osoby, ktorá má v predmete podnikania výkon takej činnosti.

Článok 98
Prevoz majetku alebo dôkazov do iného členského štátu

Odovzdanie zaistených vecí do cudziny prokurátor zabezpečí prostredníctvom príslušného útvaru Policajného zboru (§ 485 Trestného poriadku).

Článok 99
Ochrana práv tretích osôb

Ak bol príslušnému prokurátorovi doručený opravný prostriedok smerujúci proti príkazu na zaistenie, o uznaní ktorého koná, poučí fyzickú osobu alebo oprávneného zástupcu právnickej osoby, ktorí sa dovolávajú ochrany, že ochrany práv formou podania opravného prostriedku sa možno dovolávať na súde v štáte pôvodu (čl. 11 ods. 2 rámcového rozhodnutia).)

Článok 100
Zrušenie zaistenia majetku alebo dôkazov

Príslušný prokurátor príkaz na zaistenie zruší,
a)	ak je prokurátor informovaný justičným orgánom štátu pôvodu, že príkaz na zaistenie majetku alebo dôkazov bol v štáte pôvodu zrušený alebo že bol obmedzený rozsah zaistenia; rozhodnutie o zaistení zruší a v prípade obmedzeného zaistenia majetku alebo dôkazov vydá nové rozhodnutie; rovnako postupuje prokurátor aj vtedy, keď pri preskúmaní trvania dôvodov zaistenia podľa osobitného zákona) zistí, že dôvody na trvanie zaistenia už pominuli,
b)	ak príslušný sudca pre prípravné konanie okresného súdu rozhodne o sťažnosti a z tohto rozhodnutia vyplýva potreba zrušiť alebo obmedziť zaistenie alebo
c)	ak súd na základe podaného opravného prostriedku vysloví, že vydaním, uznaním alebo vykonaním príkazu na zaistenie boli porušené práva fyzickej osoby alebo právnickej osoby.

Článok 101
Správová povinnosť

(1)	Príslušný prokurátor zasiela v kópii všetky vydané rozhodnutia na vedomie medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry.

(2)	Rozsah správovej povinnosti v obvode pôsobnosti krajskej prokuratúry môže upraviť krajský prokurátor.

Druhý oddiel
Postup prokurátora pri uznaní a výkone rozhodnutí o peňažnej sankcii v Európskej únii podľa osobitného zákona)

Článok 102
Pôsobnosť prokurátora

(1)	Prokurátor krajskej prokuratúry, ktorý bol príslušným súdom požiadaný o písomné vyjadrenie podľa osobitného zákona,) po preskúmaní priložených podkladov vyhotoví písomné vyjadrenie, ktoré predloží súdu; ak predložené podklady nie sú dostatočné, vráti ich súdu a požiada o ich doplnenie. Písomné vyjadrenie prokurátora obsahuje vyhodnotenie splnenia podmienok pre uznanie a výkon cudzieho rozhodnutia a návrh na rozhodnutie súdu.

(2)	Ak súd rozhodne v rozpore s písomným vyjadrením prokurátora podľa odseku 1, ktorým navrhol uznanie cudzieho rozhodnutia a príslušný prokurátor odvolanie proti rozhodnutiu súdu nepodá, bezodkladne predloží správu medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry, v ktorej tento postup zdôvodní.

Článok 103
Správová povinnosť

Príslušný prokurátor zasiela medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry na vedomie
a)	kópiu písomného vyjadrenia podľa osobitného zákona,109)
b)	kópiu rozsudku súdu o uznaní cudzieho rozhodnutia vrátane rozhodnutia odvolacieho súdu, ak sa konalo o opravnom prostriedku.

Tretí oddiel
Postup prokurátora pri uznaní a výkone rozhodnutia, ktorým sa ukladá
trestná sankcia spojená s odňatím slobody v Európskej únii
podľa osobitného zákona )

Článok 104
Pôsobnosť prokurátora

(1)	Prokurátor krajskej prokuratúry, ktorý bol súdom požiadaný o písomné vyjadrenie podľa osobitného zákona,)
a)	preskúma súdom predložené podklady a ak nie sú dostatočné, vráti ich súdu a požiada o ich doplnenie postupom podľa osobitného zákona,)
b)	predloží súdu požadované písomné vyjadrenie, ktoré obsahuje vyhodnotenie splnenia podmienok pre uznanie a výkon cudzieho rozhodnutia a návrh na rozhodnutie súdu,
c)	vykoná lustráciu v rámci pôsobnosti prokuratúry za účelom zistenia aktuálne vedených trestných stíhaní proti odsúdenému;) ak je vedené iné trestné konanie, príslušnej prokuratúre oznámi, že je vedené konanie o uznaní a výkone cudzieho rozhodnutia.

(2)	Ak súd rozhodne v rozpore s vyjadrením prokurátora podľa odseku 1 a príslušný prokurátor nepodá odvolanie, predloží medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry správu, v ktorej svoj postup zdôvodní.

Článok 105
Správová povinnosť

	Príslušný prokurátor zasiela medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry na vedomie kópiu
a)	písomného vyjadrenia podľa osobitného zákona,111)
b)	rozsudku súdu o uznaní cudzieho rozhodnutia, vrátane rozhodnutia odvolacieho súdu, ak sa konalo o opravnom prostriedku. 

Štvrtý oddiel
Postup prokurátora pri uznaní a výkone rozhodnutia, ktorým sa ukladá
trestná sankcia nespojená s odňatím slobody alebo probačné opatrenie
na účely dohľadu v Európskej únii podľa osobitného zákona)

Článok 106
Pôsobnosť prokurátora

Prokurátor okresnej prokuratúry, ktorého príslušný súd požiadal o písomné vyjadrenie podľa osobitného zákona,)
a)	preskúma súdom predložené podklady a ak nie sú dostatočné, vráti ich súdu a požiada o ich doplnenie postupom podľa osobitného zákona,)
b)	predloží súdu písomné vyjadrenie, ktoré obsahuje vyhodnotenie splnenia podmienok pre uznanie a výkon cudzieho rozhodnutia a návrh na rozhodnutie súdu.

Článok 107
Správová povinnosť

(1)	Príslušný prokurátor okresnej prokuratúry
a)	zasiela krajskej prokuratúre na vedomie písomné vyjadrenie,
b)	predkladá krajskej prokuratúre správu o výsledku konania.

(2)	Rozsah správovej povinnosti v obvode pôsobnosti krajskej prokuratúry môže upraviť krajský prokurátor.

(3)	Príslušný prokurátor zasiela v kópii písomné vyjadrenie a všetky vydané rozhodnutia na vedomie medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry.

Piaty oddiel
Postup prokurátora pri uznaní a výkone rozhodnutí o opatreniach dohľadu
ako náhrade väzby v Európskej únii podľa osobitného zákona)

Článok 108
Pôsobnosť prokurátora

	Prokurátor okresnej prokuratúry, ktorého príslušný súd požiadal o vyjadrenie podľa osobitného zákona,)
a)	preskúma súdom predložené podklady a ak nie sú úplné, vráti ich súdu a požiada o ich doplnenie,
b)	predloží súdu písomné vyjadrenie, ktoré obsahuje vyhodnotenie splnenia podmienok pre uznanie a výkon cudzieho rozhodnutia a návrh na rozhodnutie súdu.

Článok 109
Správová povinnosť

(1)	Príslušný prokurátor okresnej prokuratúry
a)	zasiela krajskej prokuratúre na vedomie písomné vyjadrenie,
b)	predkladá krajskej prokuratúre správu o výsledku konania.

(2)	Rozsah správovej povinnosti v obvode pôsobnosti krajskej prokuratúry môže upraviť krajský prokurátor.

(3)	Príslušný prokurátor zasiela v kópii písomné vyjadrenie a všetky vydané rozhodnutia súdu na vedomie medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry.

Šiesty oddiel
Postup prokurátora pri uznaní a výkone rozhodnutí o európskom ochrannom príkaze v trestných veciach podľa osobitného zákona)

Článok 110

Príslušný prokurátor komunikuje priamo s príslušným justičným orgánom členského štátu, písomnosti si zasielajú priamo poštou alebo inou bezpečnou formou umožňujúcou vyhotovenie písomného znenia a preskúmanie hodnovernosti.

Pôsobnosť prokurátora ako justičného orgánu štátu pôvodu

Článok 111
Vydanie európskeho ochranného príkazu

(1)	Na vydanie európskeho ochranného príkazu je príslušný prokurátor okresnej prokuratúry, ktorý rozhodol podľa § 216 ods. 1 a 4 Trestného poriadku o podmienečnom zastavení trestného stíhania s uložením primeraných obmedzení a povinností obvinenému smerujúcich k tomu, aby viedol riadny život alebo aby sa zdržal činnosti, ktorá viedla k spáchaniu prečinu.

(2)	Prokurátor príslušný podľa odseku 1 po doručení žiadosti poškodeného (ďalej len „chránená osoba“), jeho zákonného zástupcu alebo opatrovníka o vydanie európskeho ochranného príkazu preskúma, či sú dané podmienky na jeho vydanie. Prokurátor skúma najmä
a)	mieru ohrozenia chránenej osoby,
b)	dĺžku pobytu chránenej osoby v inom členskom štáte.

Článok 112
Rozhodnutie

(1)	Príslušný prokurátor vydá európsky ochranný príkaz, ak sú splnené predpoklady na jeho vydanie podľa osobitného zákona) a zabezpečí jeho preklad do jazyka vykonávajúceho štátu, alebo iného jazyka podľa osobitného zákona.)

(2)	Ak nie sú splnené predpoklady na vydanie európskeho ochranného príkazu, príslušný prokurátor podľa osobitného zákona119) rozhodne o zamietnutí žiadosti chránenej osoby.

(3)	Príslušný prokurátor zabezpečí doručenie európskeho ochranného príkazu alebo rozhodnutia o zamietnutí žiadosti chránenej osobe.

(4)	Proti rozhodnutiu o zamietnutí žiadosti chránenej osoby je prípustná sťažnosť, o ktorej rozhoduje nadriadená prokuratúra.

Článok 113
Forma rozhodnutia

(1)	Európsky ochranný príkaz prokurátor vyhotoví na formulári, ktorého vzor je uvedený v prílohe č. 1 osobitného zákona119) a obsahuje náležitosti v ňom uvedené.

(2)	O sťažnosti chránenej osoby proti zamietnutiu jej žiadosti o vydanie európskeho ochranného príkazu rozhoduje príslušný prokurátor uznesením.

Článok 114
Zaslanie európskeho ochranného príkazu

(1)	Príslušný prokurátor zašle európsky ochranný príkaz s úradným prekladom, ak je potrebný, priamo justičnému orgánu vykonávajúceho štátu, v ktorom sa chránená osoba zdržiava alebo má pobyt alebo zamýšľa sa zdržiavať alebo mať pobyt.

(2)	Rovnopis európskeho ochranného príkazu zašle príslušný prokurátor ministerstvu spravodlivosti, kópiu zašle generálnej prokuratúre.

(3)	Na žiadosť justičného orgánu vykonávajúceho štátu poskytne príslušný prokurátor doplňujúce informácie.

Článok 115
Dôsledky uznania európskeho ochranného príkazu

(1)	Uznanie európskeho ochranného príkazu a prijatie opatrení vo vykonávajúcom štáte nebráni výkonu primeraných obmedzení a povinností, ktoré boli uložené obvinenému rozhodnutím podľa § 216 ods. 1 a 4 Trestného poriadku v Slovenskej republike, smerujúcich k tomu, aby viedol riadny život alebo aby sa zdržal činnosti, ktorá viedla k spáchaniu prečinu.

(2)	Ak je príslušnému prokurátorovi doručené oznámenie justičného orgánu vykonávajúceho štátu o porušení opatrení alebo podmienok vyplývajúcich z uznania európskeho ochranného príkazu, príslušný prokurátor postupuje podľa § 217 ods. 1 Trestného poriadku.

Článok 116
Zmena, späťvzatie a zrušenie európskeho ochranného príkazu

(1)	Ak je po vydaní európskeho ochranného príkazu rozhodnutie podľa § 216 ods. 1 a 4 Trestného poriadku zrušené, príslušný prokurátor vezme európsky ochranný príkaz späť. Túto skutočnosť oznámi justičnému orgánu vykonávajúceho štátu a chránenej osobe.

(2)	Príslušný prokurátor európsky ochranný príkaz zruší aj vtedy, keď dôjde k odovzdaniu výkonu rozhodnutia, na základe ktorého bol vydaný európsky ochranný príkaz, do iného členského štátu podľa iného osobitného zákona.)

Článok 117
Informačná povinnosť prokurátora vo vzťahu k justičnému orgánu vykonávajúceho štátu

Príslušný prokurátor, ktorý vydal európsky ochranný príkaz, bezodkladne vyrozumie justičný orgán vykonávajúceho štátu o akomkoľvek rozhodnutí, opatrení alebo skutočnostiach, v dôsledku ktorých nemožno pokračovať vo výkone následného opatrenia prijatého na základe uznaného európskeho ochranného príkazu vo vykonávajúcom štáte.

Článok 118
Pôsobnosť prokurátora v rámci rozhodovania o uznaní a výkone
európskeho ochranného príkazu v Slovenskej republike

	Prokurátor okresnej prokuratúry, ktorého súd požiadal o vyjadrenie podľa osobitného zákona, preskúma súdom predložené podklady a predloží súdu písomné vyjadrenie, ktoré obsahuje vyhodnotenie splnenia podmienok pre uznanie a výkon cudzieho rozhodnutia a návrh na rozhodnutie súdu.

Článok 119
Správová povinnosť

(1)	Príslušný prokurátor zasiela v kópii všetky vydané rozhodnutia na vedomie medzinárodnému odboru generálnej prokuratúry.

(2)	Rozsah správovej povinnosti v obvode pôsobnosti krajskej prokuratúry môže upraviť krajský prokurátor.

ŠIESTA ČASŤ
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 120
Zrušovacie ustanovenie

Zrušuje sa:
Príkaz generálneho prokurátora Slovenskej republiky por. č. 14/2016 z 13. decembra 2016 o postupe prokurátorov v oblasti medzinárodnej justičnej spolupráce v trestných veciach.

Článok 121
Účinnosť

	Tento príkaz nadobúda účinnosť  20. marca 2024.

podpis
Dr. h. c. JUDr. Maroš Žilinka, PhD.
generálny prokurátor Slovenskej republiky